392 Karl Pettersen. 
gaarden Jordbro og 11/2 kilom. lengere ind gaarden Never- 
hougen op under foden af et lavt aasdrag af samme navn, 
der hever sig indtil 400° (125 m.) over underlandet og her 
skyder sig frem i nordostlig retning indtil tvende ved et 
strømløb forenede ferskvande, Halsvand og Hømmervand. 
Neverhougens aasdrag har fra gaarden Næverhougen til af- 
slutningen mod de tvende nysnevnte ferskvaude en lengde 
af 2 à 3 kilom. 
Fra Jordbro til Neverhougen og videre frem efter aas- 
draget til Hals-vand og Hommervand bygges fjeldgrunden 
under en hyppig gjentaget veksel af mægtige kalkstensdrag 
med mellemliggende smale zoner af glimmerskifer. Etter et 
profil, der af O. Corneliussen') er optrukket i nordvestlig ret- 
ning fra gaarden Jordbro over til Grevlevandets sydlige 
ende, overskrider man saaledes paa en lengde af 1,3 kilom. 
7 forskjellige ved zoner af glimmerskifer udskilte drag eller 
baand af kalksten og deraf ligger de 6 i profilets sydostlige 
halvdel. Megtigheden af disse kalkstensbaand kan variere 
fra 30 til 60 m., og en hermed nogenlunde tilsvarende mæg- 
tighed falder paa de mellemliggende bælter af glimmerskifer. 
Disse forskjellige paa det nærmeste parallellønende baandlag 
stryge under mer eller mindre fremtrædende bugtninger frem 
i nordostlig eller ostnordostlig retning ligeløbende med Never- 
hougaasens langakse og vil saaledes være at følge i sammen- 
hængende løb fra gaarden Jordbro nordover til Halsvand og 
Hømmervand. Skiferens strøgretning falder ligeledes sammen 
med baandlagenes strøgretning — nemlig forherskende n. 50° o. 
til n. 60° o. forøvrigt med svingninger, der falde sammen 
med de forskjellige bugtninger langs efter baandlagene. 
Lagene falde regelmæssig mod nordvest under en vinkel, 
der kan variere fra 30 til 60”. I regelen vil den findes 
svingende omkring 40°. 
1) Neeverhougens jernglandsforekomst. Nyt Mag. 22de Bind 1876. 
