396 Karl Pettersen. 
spathen dannes her, saavidt iagttaget, eneraadende af ortho- 
klas, der hyppig stikker frem i lange søjler i tvillingform 
efter Carlsbaderloven. Glimmeren dannes af biotit; kvartsen 
er gjennemskinnende med et stik i det brunlige. 
Sjunkfjorden indover er ikke undersøgt. De megtige 
Sjunktinder, der stige op om bunden af denne, er efter al 
sandsynlighed bygget af gneis i veksel med eller gjennemsat 
af granitartet sten, petrografisk ensartet med den, der treeder 
frem efter halvøen mellem Sjunkfjord og Nevelfjord. 
Den lille fremspringende Taarnvik-halvs mod den vest- 
lige side af Nevelfjord er ligeledes bygget af gneis i veksel 
med gneis-granit. Forholdene her ere fremstillede i rits 
ine, O 
a. Gneisstrata i veksling med gneis-granit. Stregretning 
n. 30° o., fald v. 
b. Graalig, mere sammenhængende gneis-granitisk parti, 
dog ogsaa her hyppig i veksel med gneisstrata. 
c. Igjen forherskende gneis i veksel med underordnede lag 
af gneis-granit. 
Folges kysten sydover fra Taarnvik, saa vil man hen- 
imod handelsstedet Kjerringø atter træde ind i den mere 
karakteristiske glimmerskiferafdeling. Dennes lagrekker tre- 
der her gjennem lange strøg sydover indtil mundingen af 
Møstfjorden i henhold til Gea frem under en regelmæssig 
strøgretning af o. 30° s. med nordostlig indskyden. 
Grendseforholdene mellem gneisen og climmerskiferen 
har der forøvrigt ikke været anledning til her nærmere at 
undersøge. | 
Bodø halvøen er, i henhold til de her fremlagte aflæs- 
ninger, bygget af følgende led nedenfra opad: 
a. En gneisafdeling, der indtager et bredt bælte, der fra 
Salten og Skjærstadfjorden mellem Hopen og Valnes- 
fjorden skyder sig nordover til Sjunkfjord og Nevelfjord. 
