398 Karl Pettersen. 
merskiferafdelingen her erholder herunder et vist gneisartet 
preg, samtidig som der ogsaa vil vere at paavise strata, 
der utvivlsomt liggende ind under giimmerskiferafdelingen 
kan gaa over til en mer eller mindre udpreget gneis. Et 
spørgsmaal kunde saaledes maaske her rejses, om ikke den 
her omhandlede gneiszone i virkeligheden alene kunde vere 
en gjennem den granitiske indblanding petrografisk afændret 
glimmerskifer. 
For bestemtere at skulle kunne besvare dette spørgsmaal 
vilde der udkræves mere omfattende undersegelser efter 
Bodglandets kyststrimler. 
Paa den anden side skal imidlertid her ikke oversees, 
at den forholdsvis stejle faldvinkel, hvorunder gneisen i strø- 
get om Sjunktjorden overlejer glimmerskiferen, ret godt lader 
sig forene med en forudsætning om, at eneiseus overlejnings- 
forhold alene er af sekundær art og en folge af inversion. 
Det er ogsaa aabenbart, at krefter, der have arbejdet op- 
stuende paa fjeldgrunden i retning fra vest mod øst, her i sin 
tid have været i virksomhed. Dette træder allerede frem 
efter det ovenfor fremlagte profil fig. 7, der er afsat tvært- 
over Næverhougens dalføre. Som profilet viser, antager ski- 
feren opunder og opefter højfjeldet langs dalens vestlige side 
en stejl til vertikal lagstilling, og der kan vistnok være at 
forudsætte, at skiferlagenes faldretning efter det forlængede 
profil snart vilde slaa om til østlig. Da gneisafdelingen for- 
øvrigt efter et bredere bælte fortsætter nordover efter Sør- 
folden og Nordfolden, og saaledes indtager et anseeligt i det 
væsentlige vel afgrændset felt, synes dette ogsaa at kunne 
pege hen paa at gneisafdelingen som et ældre bygningsled 
bør blive at udskille fra glimmerskiferen. Gneisafdelingen 
vil saaledes her blive at opføre som led under Urfjeldet. 
I strøget fra gaarden Jensvold noget østenfor Bodø kirke 
østover til henimod bunden af den fra Skjærstadfjorden ind- 
skydende sidefjord Hopen bygges fjeldgrunden fra stranden 
