400 Karl Pettersen. 
her i hej grad krystallinisk udpræget. Kalkstensindlejninger 
er ikke paavist her. 
Glimmerskiferafdelingen efter den østlige side af gneis- 
feltet er bygget af mildere glimmer-skifer, der her i rigt 
maal optræder i veksel med tildels mægtige lag af krystal- 
linisk kalksten. Da lagenes strøgretning inden denne af- 
deling regelmæssig ligger efter linjen n. 50° o. med nord- 
vestligt fald af fra 35—60°, træder kalkstenslagene her frem 
som parallele baandlag, udspændte efter den for skiferaf- 
delingen raadende strøgretning. Mod vest gaar glimmer- 
skiferen, som ovenfor nærmere omhandlet, lidt efter lidt over 
i gneisafdelingen, hvis lagrækker her gjennem inversion ere 
komne i et overlejningsforhold til den yngre glimmerskifer. 
Af massiver er inden dette strøg alene granitiske afæn. 
dringer at paavise oftest dog blot i helt underordnet frem- 
træden, herunder gjennemsættende leje- eller gangformig de 
til Balsfjordgruppen eller glimmerskifer-gruppen hørende lag- 
rækker. I strøgene om Sjunkfjord og Nevelfjord træder 
graniten stærkere frem, dog ogsaa her i hyppig veksel med 
renere gneisartede strata. 
B. Kjeldragspartiet fra Saltejdet østover til rigsgraendsen. 
Denne del af kjøldraget breder sig frem fra vest mod 
øst mellem den brede og dybe Vattenbygd paa den sydlige 
side og Ankil-vandenes dalføre med den dertil knyttede 
Sitajavres højfjeldsspalte paa den nordlige side. Fra Øvre- 
vandet i Vattenbygden skjær den korte Norddal sig ind i 
nordlig eller nordostlig retning opunder foden af det over 
4000' (1255 m.) høje fjeld Blaamanden. Langs Saltejdet rej- 
ser kjøldraget sig op under mere langsom stigning. Efter 
det nordvestlige hjørne i strøget om Ankilvandene er fjeld- 
massen temmelig stærkt gjennemskaaret, og her stiger saa- 
ledes frem forskjellige mere udskilte fjeldpartier op til højder 
