414 Karl Pettersen. 
dere og findes rigt indfeldt med rede granater. I ski- 
feren hyppige kvartsdrummer med indvokset Disthen. 
Efter disse højfjeldsstrøg bemærkedes hyppige rullestens- 
blokke af en ejendommelig bergart sammensat af Enstatit 
(Broncit) med Magnesit. Det lykkedes dog ikke under 
befaringen her at træffe den i fast berg. 
Senere er som det vil være bekjendt en med denne 
analog dannelse »Sagvandit« fundet i selvstændig op- 
træden i strøget om Sagvandet indenfor Balsfjordbunden 
i nærheden af Tromsø, og her byggende kuppeformig 
fremstigende drag. 
d. Opefter Ajakoivve træffes atter mægtige indlejninger af 
kalksten. 
e. Opefter højeste fjeldryg svinger faldretningen om til 
stejl vestlig. Ogsaa her indlejninger af kalksten. 
Fra højfjeldet sees lige ned til den øvre del af den 
vildt byggede Gierdal, langs hvilken der rejser sig en række 
af granit byggede toppe og tinder med hgjder af opimod 
4000’ (1250 m.). 
Mod gst — og begrendsende synskredsen her — saaes 
et milt blaanende aasdrag at skyde frem nordover, antagelig 
i grændsestrøgene paa svensk side. Maaske er dette bygget 
af glimmerskifer. 
Imellem Sagelvdalens andet og tredie vand afsluttes 
granitfeltet ad denne kant, idet det afløses ved et bælte af 
glimmerskifer, der skjær sig frem i øst-vestlig retning fra 
skiferafdelingen om Rækvandets indsænkning vestover til deu 
store afdeling af glimmerskifer, der bygger Nordfoldlandet 
fra Makejdet vestover. 
Den vestlige rand af granitfeltet, der straks østenom 
Ajak-oivve skyder sig frem nordover, er paa kartet afsat som 
en fortløbende linje nordover til Hellemofjorden, hvor graniten 
findes trædende frem noget østenfor Musken. Fra Ajakoivve 
nordover til Hellemofjorden er granitfeltets grændselinje ikke 
