420 Karl Pettersen. 
Den gneis-granitiske afdeling (a) er antagelig at hen- 
føre som et led under kyststrøgenes udstrakte gneis-granitiske 
felt (kystgraniten). Denne smale zone fortsatter nordefter 
over den lille Ulfe, hvis vestrand ligeledes er bygget af 
gneis-granit og endvidere over den straks nordenfor frem- 
springende Kjøbsvikshalvø, hvis vestlige side ligeledes er 
bygget af gneis-granit. Her er man aabenbart inde i den 
egentlige kystgranit. 
Langs den Lille-Tysfjord, der som en sidearm til den 
store Tysfjord skjær sig fra Ulfø under et stærkt bugtet løb 
østover, er glimmerskiferen eneraadende. Ved handelsstedet 
Kjøbsvik paa Ulfø — ved Tysfjordens kirke — optræder 
granatførende glimmerskifer med mægtige indlejninger af 
kalksten. Strøgretning omkring n.-s., fald stejlt østligt. Ved 
gaarden Næs paa fastlandet tvertover for Tysfjordens kirke 
viser glimmerskiferen stejlt vestligt til nordvestligt fald. 
Langs den lille Tystjord indover svinger glimmerskiferens 
strøgretning nogenlunde efter fjordens bugtninger. Ved Nord- 
botn — fjordens inderste botn — er strøgretningen omkring 
g.-v. med 60° sydligt fald. Glimmerskiferen veksler her med 
hornblendeskifer og tynde lag af krystallinisk kalksten. 
Fig. 20- Profil fra Nordbotn op til højeste snefjeld. 
a. Smuk sølvhvid glimmerskifer, strøgretning o.-v. i vertikal 
lagstilling. 
b. Efter det lavere højfjeld laget kalksten og kulstofholdige 
skifere. 
c. Op efter det egentlige højfjeld glimmerskifer med gra- 
nater. Fald sydligt. 
Fra top (t) af snefjeldet i en højde af 4650' (1498 m.) 
haves en vid udsigt til alle kanter. Grendselinjen mellem | 
glimmerskiferen og det søndenfor frembydende granitfelt 
stikker skarpt frem og er paa kartet optrukket i overens- 
stemmelse med, hvad der herfra i saa henseende kunde iagt- 
tages. I det væsentlige antages det at skulle svare til det 
