434 + Karl Pettersen. 
nærmest synes at maatte danne dele af et oprindeligt sam- 
menhængende hele. Gneisen med de dertil knyttede afæn- 
dringer af gneis-granit og renere granitisk bergart er oftest 
rigt indflettet med rede granater. Dette kan antagelig ner- 
mest pege hen paa at man her i virkeligheden har for sig 
afhændringer under samme hovedform. 
Lagstillingsforholdene paa Hjertø ere i det hele temmelig 
variable. Hen efter sens tuphejde raader en nord-sydlig 
stragretning med østligt fald. Lavere ned bemerkedes en 
strøgretning n. 50° o. med 60° vestligt fald. 
II. Oversigt over de geologiske bygningsforholde. 
Saltens fjeldgrund bygges i rekke nedenfra opad af 
følgende lagdelte hovedafdelinger: 
a. Gneis. uk 
b. Balsfjordskifere. 
c. Tromsø glimmerskifer-gruppe. 
Af massiver træder granitartet bergart frem, dels i for- 
skjellige mere sammenhængende og tilsyneladende mere selv- 
stændige indbyrdes udskilte felter, og dels ogsaa i mere 
underordnet til skiferafdelingerne gang- eller lejeformig knyt- 
tede partier. Gabbroartet sten bryder frem paa sine steder 
inden Sulitelmas højfjeldsgruppe, og desforuden ogsaa i et 
antagelig noget større sammenhængende felt i strøget mod 
det indre af Ofotenfjord. | 
a. Gneisen 
_ bygger et bredere bælte over Bodølandet fra Skjærstadfjord 
over til Sjunkfjord ved Sørfolden, fortsætter paa den anden 
side af denne fjord og bygger her den største del af Stavnes- 
