Vestfjorden og Salten. — 443 
fjeldvægge langs den nordlige side af vandet mellem Kjølva 
og Storvik. Langs denne strækning sees pressede og foldede 
lagrækker af glimmerskifer, kvartsitisk skifer og haardskifer 
i veksling med baandstriber af hvid og rødlig kalk. Her- 
imod Norddalens udmunding mod Laxaa gaa disse pressede 
lagrækker over i en konglomeratartet dannelse, der snart 
igjen afløses af stejlt stillede lagrækker af kalkstensførende 
glimmerskifer, der er at indordne under Tromsø glimmerskifer- 
gruppe. Mod vest afløses disse pressede lagrækker ligeledes 
af glimmerskifer i vertikal lagstilling. 
At disse saa forunderlig foldede lagrækker kan være 
som en mere selvstændig afdeling at holde ud fra glimmer- 
skiferen synes der at skulle være rimelighed for: Den red- 
lige kalksten, der stikker frem i baandlagene og end mere 
den konglomeratartede dannelse, hvormed afdelingen afsluttes 
mod øst, minder stærkt om de nys omhandlede forholde over 
Øjskavlnes og langs Klungsetvik og synes at skulle pege 
hen paa at disse dannelser nærmest maa være at henføre 
under en og samme gruppe. Den glimmerskiferartede sten 
under de her omhandlede baandlag skiller sig vistnok petro- 
grafisk ud fra de til Balsfjordgruppen knyttede mildere skifer- 
dannelser, men da lagrækkerne her øjensynlig have været 
udsatte for overordentlig starke presninger, kunde disse petro- 
grafiske omændringer maaske være tremkaldte gjennem disse. 
Hvad lejningsforholdene angaar, saa ere de pressede 
lagrækker indeklemte mellem paa begge sider stejlt stillede 
lag af glimmerskifer, og der vil i saa henseende antagelig 
intet være til hinder for at glimmerskiferen til begge sider 
kan være at opfatte som en yngre højere liggende afdeling. 
Fra midten af Langvandet afløses Tromsø glimmerskifer 
af lagrækker, der efter de lavere niveauer langs vandet dan- 
nes af glinsende glimmerskifer, tyndlaget kvartsitisk glim- 
merskifer i temmelig svævende lagstilling. Hejere op over 
fjeldmassen til Lommi-javre, under foden af Sulitelma-højfjelds- 
