Vestfjorden og Salten. 451 
de vare afsatte paa sedimentær vej samtidig med glimmer- 
skiferen og at disse granitartede lag saaledes oprindelig til- 
here glimmerskiferafdelingen paa samme maade, som de til 
samme knyttede indlejninger af krystallinisk kalksten. Ma- 
terialet til disse granitiske indlejninger er da i sgndermalet 
tilstand eller som sand hentet fra det af kyst-graniten byg- 
gede underfjeld. 
Et lignende men endnu langt stærkere præget forhold 
_træder irem inden glimmerafdelingen ved Leding — paa den 
østlige side af den fra Salten indskydende fjord Hopen. Af- 
delingen her dannes af regelmæssig ordnede vekslende lag 
af glimmerskifer, kalksten og en hvidlig granitisk sten. Cir. 
fig. 5. Paa et sted breder graniten sig ved sit udgaaende 
som et dække over de fremstikkende skikthoveder af den 
tyndlagede kalksten. Graniten her er petrografisk ensartet 
med stenen i de granitiske gangpartier, der gjennemsætter 
lagrækkerne inden den paa den vestlige side af Hopen op- 
optrædende afdeling af Balsfjordskifere. At graniten her 
saaledes dækkeformig skyder sig udover kalkstenslagene 
peger maaske snarest hen paa en eruptiv dannelse. 
I strøgene om Bodø gjennemsættes den her optrædende 
haarde glimmerskifer hyppig af granitisk sten, der snart 
lejeformig snart gangformig skyder sig frem. Ogsaa disse 
granitiske dannelser kunne maaske nærmest være af eruptiv 
oprindelse. 
Glimmerskiferens forhold til gneisafdelingen over Bodø- 
landet samt over Stavneslandet og i strøgene om Baltjosen 
er ovenfor nærmere omhandlet under afsnittet om gneisen. 
d. Kjølgraniten 
bygger et anseeligt sammenhængende felt, der mod syd tager 
sin begyndelse omkring Strøms- og Ankilvandene — indenfor 
bunden af Sørfolden — og breder sig herfra i nordlig. ret- 
29 
