Vestfjorden og Salten. 459 
skulle vere at opfatte som mere selvstændige led eller som 
petrografiske afændringsformer under kyst-graniten eller kjøl- 
graniten. Graniten om Sørfolden er imidlertid — efter hvad 
der har veret anledning til at iagttage — saaledes indvævet 
med gneisartede lag, at der paa forhaand vistnok kan vere 
mest rimelighed for at opstille den som led under kystgra- 
niten. Den granitiske afdeling over Taarnviknesset ved Nevel- 
fjordens vestlige side ligesom ogsaa de gneis-granitiske lag, 
der paa den lille midt i Nordfolden liggende Hjertø veksler 
med renere gneislag, kunne ogsaa være at sætte som . et 
slags overgangsled, der knytter graniten om Sørfolden til 
kystgraniten. 
g. Granitiske gangdannelser. 
Saadanne træder overordentlig hyppig frem i strøgene 
om Bodø, hvor den gjennemsætter Balsfjordgruppens lagræk- 
ker ligesom ogsaa glimmerskiferen I partiet vestenfor Hopen 
er der saadanne granitiske gangpartier at paavise, der gjen- 
nemskjer Balsfjordgruppens lagrekker og herunder skyder 
sig op efter aasskraaningen, medens den opad mere plade- 
formig breder sig over skiferafdelingens udgaaende lagræk- 
kers skikthoveder, og saaledes her danne det overliggende, 
Merkeligt nok er granitdekkets dagflade her fundet delvis 
overdraget med skifersubstans, saa den kan forudsættes tid- 
ligere at have været overdekket af lag, tilhørende Balsfjord- 
skiferne. 
Ganggraniten er i regelen storkornig udviklet; feltspaten 
dannes saavel af orthoklas som oligoklas. 
Graniten maa — dens eruptive dannelse forudsat — være 
yngre end glimmerskiferen. 
b. Diorit og Gabbro. 
Dioritiske og gabbroartede brudstykker, der fandtes ind- 
blandede mellem morænegruset langs Salajeknas (Sulitelma- 
