Vestfjorden og Salten, 465 
fjord indtil dens afslutning indover mod Ofoten, har fjorden 
en lengde af omkring 200 kilom. Ved udmundingen mod 
syd har den en brede af omkring 70 kilom. Indefter i nord- 
ostlig retning aftager breden -efterhaanden, indtil den ved 
Vestfjordens overgang i Ofoten fjord afsluttes i en 13 å 14 
kilom. bred rende — en brede, der forøvrigt yderligere kan 
blive at reducere med omkring det halve, naar det her frem- 
stikkende skjærgaardsbælte sættes ud af betragtning. 
Til en nærmere belysning af dybdeforholdene efter Vest- 
fjorden er man saa heldig at kunne støtte sig til det af den 
geografiske opmaaling i 1868 udgivne fiskekart over Vest- 
fjorden — hvilket omfatter den forholdsvis største del af 
fjorden nemlig fra dens afslutning indad mod Ofoten syd- 
over til Lofotodden. Paa fiskekartet ere dybderne angivne 
ved kurvelinjer optrukne for hver 10de favn") — fra 20-favns 
dybden ned over til de største bunddybder. Hertil er end- 
videre knyttet 8 forskjellige dybdeprofiler, der fra Lofotøerne 
føre tvertover fjorden til skjærgaardsrækken langs Salten. 
Paa det kart, der ledsager denne afhandling, er kurve- 
linjerne for dybden afsat for hver 50 favn. Trods kartets 
ringe maalestok vil dette dog være tilstrækkeligt for øje- 
medet. Hertil er endvidere knyttet fiskekartets 8 dybde- 
profiler — efter længden reducerede til kartets dobbelte 
maalestok. 
Langs Saltens kystrand breder sig frem en skjærgaards- 
række, der dannes af en uendelighed af smaa øer, holmer, 
skjær og undersøiske beer. De her fremstikkende smaa-øer 
vise oftest en længdeakse, der falder sammen med kystlinjen 
eller med Vestfjordens retningsløb. Kastes et blik paa karter 
over disse strøg, tegnede efter en noget større maalestok, 
— f. ex. kystkarternes 1: 200 000 — saa vil dette forhold træde 
stærkt udpræget frem, saaledes navnlig efter skjærgaards- 
Di fawn = 1585 mt 
Arkiv for Mathematik og Naturv. 11 B. 30 
Trykt den 20de September 1886. 
