Vestfjorden og Salten. : 479 
Mens de transversale fjordlsb for sine dybest liggende par- | 
tiers vedkommende ere dannede gjennem indsænkninger, ere 
de longitudinale indskjæringer derimod at opfatte enten som 
brede sprekkedanuelser eller som muldeformige dannelser 
mellem opstuede og foldede lagrekker og udspændte efter 
disses længdeløb. At erosionen imidlertid ogsaa her maa 
have udført et ganske vesentligt arbejde efter de oprindelige 
mere svagt ndpregede rendeformige dannelser, er der al 
rimelighed for. For Nordfoldens vedkommende, der selv 
. munder ud mod den aabne Vestfjord, kan det vel ogsaa være 
at forudsætte, at udgravningsarbeidet her væsentligt er skre- 
det frem i retning udenfra indad, og at herunder havsjøen — 
med sine brydninger her har optraadt som en ganske vee- 
sentlig bestemmende faktor. I dette forhold kan maaske 
ogsaa grunden være at søge til at de længere fra kysten 
fjernede indskjæringer, hvor altsaa havssjøen ikke har kunnet 
naa frem, i regelen optræde som ejdedannelser. 
Med hensyn til spørgsmaalet om en nærmere bestem- 
melse af den tidsperiode, hvorunder de her omhandlede sænk- 
ninger at den faste fjeldgrund har fundet sted, saa foreligger 
der i saa henseende forskjellige forholde, der vil kunne tjene 
til nærmere at besvare detie. Det vil for det første være 
klart at sænkningen ikke kan ligge bagenom glimmerskifer- 
gruppens dannelsestid eller rettere bagenfor dennes afslut- 
ningsperiode. At slutte fra enkelte fossiler, der i senere tid 
skulle være paaviste inden lagrækker, der tilhøre Dividals- 
gruppen !) eller Balsfjordgruppen, maa disse dannelser være 
at henføre til den kambriske tid. Glimmerskifer-gruppen 
ligger i umiddelbar overlejningsforhold til Balsfjordgruppen, 
og er saaledes enten af en yngre kambrisk eller ogsaa af 
silurisk tid. Sænkningen kan saaledes i intet tilfælde ligge 
bagenfor den kambriske tid. Paa den anden side har mar 
1) I henhold til privat meddelelse fra E. Suess, Wien, 
