Vestfjorden og Salten. 483 
folgende foldningers lengdeakse ligger ligelabende med denne 
linje. Længst mod gst stuedes kjølgraniten op gjennem det 
tangentiale sidetryk, der forplantede sig frem efter de dybere 
liggende niveauer, og kjølgranitens megtige masser stillede 
sig som en demning mod en videre forplantning af trykket 
gjennem de hejere liggende sedimentere massers lagrækker. 
Glimmerskiferens lagstilling afbøjedes saaledes regelmæssigt 
efter kjølgranitens grændseflader, lagrækkerne stuedes op 
imod denne i stejl lagstilling og under stærke foldninger og 
tildels ogsaa med overkastninger. Efter de under trykkræf- 
ternes indvirkning fremkaldte foldninger inden lagrækkerne 
dannedes de longitudinale fjorde samt ejderne. 
Samtidig med Vestfjordens indsænkning fandt ogsaa 
lokale indsænkninger sted inden de nuværende fastlandsstrøgs 
omraade. For en del synes disse lokale indsenkninger grup- 
perede efter en linje, der paa det nærmeste falder sammen 
mod Vestfjordens længdeløb. Herunder dannedes de kjedel- 
formige fordybninger efter de indre fjordpartier vestenfor 
Kjøldraget eller omkring dettes vestlige afslutning. Igjennem 
senere paafølgende erosioner gik disse kjedler efterhaanden 
over i de transversale fjordløb. Disse gjennemskjær i regelen 
lagrækkerre lodret paa strøgretningen. 
Saa skarpt udpræget som bygningsforholdene, som de 
her ere fremstillede, træde frem efter Salten, saa vil det paa 
den anden side allerede paa forhaand være at forudsætte at 
forskjellige afvigelser fra det mere regelmæssigt fremtrædende 
forhold vilde være at paavise. Saa er ogsaa tilfældet Tys- 
fjorden skjær sig saaledes ind i nord-sydlig retning efter 
strøgretningen af paa begge fjordsider stejlt stillede gneis- 
granitiske lag. Ved at se hen til fjordens retningsløb 
lader den sig ikke indordne under nogen af de nævnte to 
fjordretninger, eller føre tilbage som udgaaet gjennem indvirk- 
ningen af trykkraften efter Vestfjordens længdeløb. Vest- 
fjorden gjør imidlertid op imod Tysfjorden en stærk sving- 
all 
