Vestfjorden og Salten. 485 
der ganske falder sammen med det, der karakteriserer kyst- 
graniten. Da endvidere denne (nemlig afdelingen (b)) om- 
vendt — om og mere sparsomt — indeslutter lagreekker af 
renere gneis, er der sandsynlighed for, at afdelingerne (a) og 
(b) ere at indordne som petrografisk varierende afændringer . 
under et og sa::me geologisk i det væsentlige sedimentært 
dannede bygningsled. Der er tidligere paavist, at kjslgraniten : 
(c) antagelig maa vere at opstille som en særlig afændrings- 
form under kystgraniten. I saa tilfælde bygges altsaa under- 
grunden efter profilets hele længde af afdelinger under en 
og samme hovedgruppe, og denne træder saaledes her frem 
i trende petrografisk mer eller mindre varierende under- 
-afdelinger. Mod vest udenfor profilets grændse dukker dette 
gneis-granitiske underlag ned under Vestfjordens havflade, 
men stiger atter frem over Lofotøernes vildt byggede fjeld- 
partier. Efter afdelingen (a) treder den gneis-granitiske 
bergart ofte frem med stærkt udpræget lagdeling, og lag- 
stillingen viser her en temmelig stejl sydostlig indskyden. 
Over den vestlige del af Stavneslandet viser lagrækkerne 
efter gneisafdelingen (b) derimod en vestlig temmelig stejl 
indskyden. En bred indsænkning (mulde) skjær sig saaledes 
her ind mellem afdelingerne (a) og (b)'s synklinalt stillede 
lagrækker, og til denne mulde er Nordfoldens longitudinale 
fjordløb knyttet. Længere østover efter Sørfolden svinger 
gneisafdelingens lagrækker sig med sin faldvinkel fra vest 
mod øst, men efter et kort mellemrum atter tilbage til vest, 
hvorimod afdelingen nordover langs efter Mørkesvikfjorden 
overalt viser en regelmæssig stejl vestlig indskyden. At 
slutte fra forholdene langs efter Sørfolden antages der dog 
at kunne være grund til at forudsætte, at den regelmæssige 
lagstilling langs Mørkesvikfjorden alene er tilsyneladende, 
og’ at der i virkeligheden ogsaa her foreligger svingninger, 
der imidlertid for øjet ere dækkede gjennem overkastninger. 
Hvad afdelingen (c) angaar, saa træder ogsaa her lagdeling 
