Om fjord- og daldannelsen inden det nordlige Norge. 319 
ter maa indtage en fremtrædende plads i rækken mellem disse 
strøg, vil vel paa forhaand være klart, og denne kyststrækning 
er jo ogsaa netop en af dem, hvor vidnesbyrdene om glacialtidens 
fjorddannende evne antages at skulle ligge klarest for en dag. 
I efterstaaende afhandling, — der slutter sig som et tredie 
bidrag til et par tidligere offentliggjorte afhandlinger,*) hvori 
der er gjort rede for det nordlige Norges orografi — skal der 
gjøres forsøg paa nærmere at belyse spørgsmaalet om de kræfter, 
der have virket til de inden det nordlige Norge saa ejendomme- 
lig fremtrædende orografiske forholde. 
Forinden imidlertid gaaes over til mere specielt at omhandle 
de forskjellige indskjæringer i fjeldmasserne her som de træde 
frem i sundløb, ejdefar, fjorde og dalfører, skal der først kastes 
et blik paa de her optrædende gletscherdannelser. 
a) Nutidige gletschere. 
Det vil allerede paa forhaand være indlysende, at der i et 
land som det nordlige Norge med sine orografiske og fysiske 
forholde*) i mere absolut betydning ikke vil kunne være tale 
om nogen fuldt afsluttet glaeialtid. Der er ogsaa som bekjendt 
endnu at paavise forskjellige højfjeldsparter, som idet de ere dæk- 
kede med forholdsvis ret vidstrakte og ret mægtige masser af 
evig sne og is, den dag i dag fremdeles ligge ind under en 
glacialtids indvirkninger. Flere af disse maa utvivlsomt være 
at opfatte som gjenstaaende rester af den egentlige glacialtids 
mere sammentrængende isbedækninger, og her vil altsaa glacial- 
tiden i saa tilfelde have virket uafbrudt ned lige til vor tid. 
Om indvirkningen i saa henseende ogsaa nu foregaar i en sammen- 
lignelsesvis højst indskrænket maalestok, saa ville dog de herunder 
virkende kræfter med deres resultater i det væsentlige være de 
1) Tromsø amts orografi D. K. N. V. S. Skr. VI B. 
2) Bidrag til det nordlige Norges Orografi, Archiv for Mathematik og 
Naturv. I B. 
