> 
N 
EN 
Om fjord- og daldannelsen inden det nordlige Norge. 323 
paa mange punkter indenfor gletscherens ydre begrendsning naar 
en mægtighed, der betydelig overstiger det nysnævnte tal. 
Ser man hen til de mægtige morænevolde, der spænde sig 
langs gletscherens afslutning i strøget mellem søndre Sulitelma- 
partiet og Lairo, saa dannes disse foruden af større og mindre 
rulle- og skurstene dels af haarde krystalliniske bergarter og 
dels af mildere Ler- og Lérglimmerskifer ogsaa af et forholds- 
vis betydeligt kvantum af finere materiale. Og ikke det alene, 
— men ved at følge den smeltende endekant, vil man oftest 
langs denne finde store masser af blødt, leragtigt slam. Glet- 
scheren skyder ogsaa tildels nedover en undergrund af mild ler 
og lerglimmerskifer. Her er saaledes gunstige forholde tilstede 
for, at gletscheren under sin fremgliden skal kunne indvirke 
stærkt destruerende paa undergrunden, og denne destrueren træ- 
der derfor ogsaa her frem navnligen som slamdannelse. Nedfør- 
selen af større og mindre klippebrudstykker og stene optræder 
i forhold hertil, som det synes mere underordnet. 
Ved at se hen til disse ligesom ogsaa til de her optrædende 
meteorologiske forholde, hvorunder gletscheren virker, kan der 
maaske være grund til at forudsætte, at Sulitelma-gletscheren 
med hensyn til sin destruerende evne paa undergrunden er at 
sætte som en af de første i rækken mellem den skandinaviske 
halvøs gletscherdannelse. 
I sin afhandling «om gehalten af slam i braelve»'), har 
hr. A. Helland for Justedalsbræen opstillet den beregning, at 
der for denne, der har et fladeindhold af 830 kvadratkilometer, 
aarlig udføres 180 millioner kilogram slam, hvortil endvidere 
kommer omtrent 13 millioner kilogram opløste uorganiske be- 
standdele. Uagtet det, — som ogsaa fremholdt af nævnte for- 
fatter — ligger 1 sagens natur, at en saadan beregning ikke kan 
gjøre regning paa nogen stor nøjagtighed, er den dog støttet til 
et saa stort antal af direkte maalinger, at beregningen 1 ethvert 
1) Den geol. för. förh. Stockholm, B. II. 
