Om fjord- og daldannelsen inden det nordlige Norge. 327 
side og ligeledes mægtige baandmasser ned mod Tverfjord i Øx- 
fjord. Men den merkeligste af alle fra højfjeldsisen nedskydende 
bræer er Jøkelfjordsbræen, der naar ned lige til havfladen ved 
bunden af den ovennævnte Jøkelfjord. Denne bræ er i saa hen- 
seende enestaaende inden hele den skandinaviske halvø. 
Højfjeldets sne og ismasser antages at dække et fladeindhold 
af noge tover 190 kvadratkilometer, og danner saaledes det nord- 
lige Norges anseeligste bræ i strøget fra Sulitelma nordover. 
Bergsfjorddalen skjær sig som en trang kløft ind i fjeld- 
massen. Denne stiger op langs dalsiderne 1 stejle styrtninger. 
Indad stænges den ved en stejl endevæg. Se rits fig. 1 a og b, 
hvor (b) betegner gletscherens ned over dalens endevæg nedskydende 
isbaand. 
Fra stranden stiger landet op i et par terrasseformige trin, 
byggede af løst materiale, og derover rejser sig en noget højere 
ryg, hvor den faste fjeldgrund tildels kan findes stikkende frem. 
Bag denne udbreder sig Bergsfjordvandet. Dets vandspejl lig- 
ger i en højde over havfladen af omkring 248' (78 m) og ud- 
fylder gjennem sin hele flade paa det nærmeste dalens bund. 
Fra overenden af vandet udbreder sig indover anseelige flader, 
der ikke hæve sig synderlig over vandets flade, indtil de afslut- 
tes ved en gammel morænevold (x fig. 1) I omkring 150 m. af- 
stand længere ind fra denne stiger atter frem et par tæt ved 
hinanden liggende morænevolde (y fig. 1), og herfra naaes gjen- 
nem en længere strækning den afsluttende endevæg af de fra 
højfjeldet nedglidende isbaand. Isen er klar, gjennemsigtig, til- 
dels rigt udfyldt med blærer. Den skyder sig ned gjennem 
tvende forgreninger, hvoraf den længst nedad skydende ender i 
en højde over havfladen af 429' (135 m) med omkring 40' 
(12 m) høje endevægge, medens tyndere islag langs den nedre 
del af den nordre langside breder sig ud fra de højere volde. 
Isen laa her saavidt der kunde iagttages over en undergrund af 
skarpkantede større og mindre stene, og et stort antal saadanne 
saaes ogsaa indfrosne i ismarkens dybest liggende partier. Bæk- 
