Om fjord- og daldannelsen inden det nordlige Norge. 335 
gabbroen imidlertid ikke altid er saa haard at arbejde i for en 
gletscher, fremgaar af forholdet ved Furnesdalens gletscher i 
Lyngen — ved bunden af den lille Furnesdal, der skjær sig 
ind i sydlig retning fra Lyngskjosen mellem handelsstedet Giø- 
vik ved Ulfsfjord og Lyngsejdet. Furnesbræen er en af de 
anseeligste og smukkeste af samtlige mere lokalt optrædende 
bræer paa disse kanter. Gletscherelven, der løber ud fra bræen, 
er stærkt slamholdig. Lyngs-gabbroen, der danner Furnesglet- 
scherens undergrund, er imidlertid i petrografisk henseende tem- 
melig afvigende fra gabbroen om Bergsfjord, er mere smaakornig 
og lettere udsat for forvittring. Den stærkere slamdannelse her 
er vel ogsaa nærmest at tilskrive dette forhold. 
Ved Bergsfjords-gletseheren synes derimod den faste under- 
grund at være i hej grad udsat for spaltning og udsprængning 
over den umiddelbart under isen liggende skorpe. For det til- 
fælde det saaledes søndersprængte materiale med nogenlunde 
lethed kunde udtransporteres under isens nedgliden, hvorved 
den faste undergrund altid lagdes aaben for en stadig fortsat ind- 
virkning af gletscherens sprængende evne, saa synes der at maatte 
være al grund til at forudsætte, at gletscherens udgravnings- 
arbejde maatte foregaa efter en hejst anseelig maalestok. Forhol- 
dene ved Bergsfjord-gletscherne synes imidlertid ikke at skulle 
vidne for, at bræerne her efter nogen forholdsvis synderlig maale- 
stok kunne mægte at udtransportere det saaledes søndersprængte 
klippemateriale. Tvertimod synes de at pege hen paa, at isen 
skyder henover dette paa det nærmeste som tilfældet er over 
den faste undergrund, og at den paa dette væsentlig virker alene 
skurende og slamdannende. 
Medens Sulitelma-gletscheren efter den ovenfor opstillede 
beregning neppe vil kunne i løbet af et aar udgrave undergrun- 
den dybere end til omkring "/300 af en tomme, maa et langt 
mindre forholdstal utvivlsomt være at opstille for Bjergsfjords- 
bræernes vedkommende. Data for en sikrere beregning i saa 
henseende ere ikke forhaanden, men efter et løseligt skjøn vil 
