OM FJORD- OG DALDANNELSEN INDEN DET 
NORDLIGE NORGE, 
MED 1 TAVLE. 
AF 
KARL PETTERSEN. 
(Fortsættelse). 
b) Glacialtidens gletschere. 
A: det nordlige Norges gletschere under glacialtiden maa 
have haft en ganske anden mægtighed end de nutidige, er en 
aabenbar sag. Naar man — hvad der synes at være al føje til 
— forudsætter, at gletscherne i den glaciale tid har udfyldt ikke 
alene dalløbene men ogsaa udover fjordene tildels skudt ned 
under havfladen og henover fjordbundene, maa de have naaet en 
mægtighed af mellem 2 å 3000 fod (620 å 940 m), og hyppig 
maaske ogsaa opimod 4000' (1250 m). Hr. Helland beregner 
mægtigheden af glacialtidens bræer inden Sognefjorden til 1700 å 
1800 m, inden Hardangerfjorden til 1200 m. Ved at se hen 
dels til landets orografiske bygning dels til de betydelige dybder 
(mellem 6 å 700 m), som fjordene paa sine steder kunne naa efter 
sammes indre del, er der al grund til at forudsætte, at glet- 
scherne over det nordlige Norge dengang kan have naaet en 
mægtighed, der nogenlunde svarer til den, der er opstillet for 
Sogne- og Hardangerfjorden. Idet de mægtigste af de oven- 
omhandlede nutidige bræer naa en mægtighed af mellem 60 å 
70 m, kan glacialtidens gletschere have haft en omkring 20 
