274 + Karl Pettersen. 
bundflade. Af saadanne skal her specielt omhandles nogle af 
de mægtigste. 
Fra Dødes-Vand, der ligger paa højfjeldet paa østre side af 
Dividal — en sidedal til Maalselv — sendes en sideelv ned til 
Divielv."» «Henimod det punkt, hvor elven fra højfjeldet bøjer 
ned over aasskraaningerne til Dividal, løber den i strid strømning 
gjennem en dyb kløft. Igjennem en lang strækning viser den 
saagodtsom lodrette vægge af 50 å 60 fods højde (16 å 19 m). 
Kløften er udskaaret i lerglimmerskifer med mægtige indlejninger 
af krystallinisk kalksten. Paa et sted gjennem denne kløft har 
elven i en længde af 400' (125 m) brudt sig vej gjennem en 
underjordisk rende i kalkstenen.» | 
Denne megtige kløft, hvis brede maaske naar op til omkring 
100' (31 m), viser et ret løb. 
Sandelven, der falder ud i Divielven tværsovenfor gaarden 
Frihedsli, kommer fra højfjeldet til vestre side af Dividal. Ogsaa. 
denne løber gjennem en længere strækning lidt ovenfor dens 
udløb i Divielv gjennem en omkring 50 å 60' (16 å 19 m) dyb 
rende med lodrette vægge. Ogsaa denne rende er udgravet i en 
lerglimmerskifer. 
Omkring */2 mil nedenfor Alt-Vannet — mellem dette højt- 
liggende fjeldvand og gaarden Indset — styrter Bardoelven ned 
gjennem en særdeles smuk fos, der er delt i to sæt, og løber 
derpaa gjennem en længere strækning gjennem en dyb og bred 
rende med lodrette sidevegge af antagelig 30 å 40/ (9,4 å 12,5 m) 
hejde. Renden er her udgravet i haard glimmerskifer. 
Lignende udskjæringer i fast berg efter bækkeløbene — og 
tildels af langt anseeligere dybde end de nævnte — vilde være 
at paavise paa forskjellige inden disse egnes hejfjeldstrakter. 
Spørgsmaalet gjelder her om disse renders dannelsesmaade. 
Om det ogsaa skal medgives, at det strømmende elvevand maa 
1) Se «Kvartærtidens dannelser inden Tromsø amt.» Det N. V.S. Skrif- 
ter. 6 Bind, Trondhjem 1872. 
