Om fjord- og daldannelsen inden det nordlige Norge. 277 
forholde mere jevne, indskjæringerne bredere og fjeldmasserne 
i det hele mere langsomt stigende. 
I dalstrøget om Tabmok-vandet sees tre udprægede botner 
samtlige i en som det syntes nogenlunde ensartet højde — an- 
tagelig mellem 3 à 4000' o. h. Anseelige bræer skjod sig paa 
alle tre steder ned over bottenvæggene. Af botnerne vender 
en mod nord, de to andre mod øst. 
Som det vil sees ligge samtlige her omhandlede i indlandets 
højfjeld optrædende botner i nogenlunde samme højde over hav- 
fladen, nemlig af mellem 3 å 4000' (940 å 1250 m), altsaa i en 
højde, der paa det nærmeste vil svare til den her optrædende 
snegrændse. De ere endvidere samtlige indskaarne i skiferstrata, 
der træde frem under en svævende til horizontal lagstilling. 
Samtidig skal her ogsaa noget nærmere omhandles et par 
ret mærkelige bottenlignende dannelser, der ere udhulede i 
gabbro. 
Den ene optræder ved Kaagens nordlige afslutning mod Kaag- 
sund i Skjervø præstegjeld. Botnens Bund er paa det nærmeste 
udfyldt af et ferskvand, fra hvilket fjeldmassen fra de trende 
sider stiger stejlt op i stejle styrtninger.  Vandets spejl ligger 
i en højde over havfladen af lidt over 1000' (818 m). Fra det 
indre af botnen rejser de over 3500' (1100 m) høje Istinder sig 
op med sine skarpe og piggede toppe og anseelige bræer skyde 
herfra ned mod vandet. Langs siderne udover aftager fjeldmassen 
i højde og naar her i regelen neppe mer end 1000' (313 m) over 
vandets spejl. En vold af fast gabbro, der hæver sig omkring 
30 å 40' (9 å 13 m) over vandets flade, stænger for dette ved 
botnens udmunding. Igjennem en i denne vold udskaaret rende 
har vandet udløb ned til Kaagsund. Botnen har en rundagtig, 
noget aflang form med en længde af antagelig et par kilometer 
eller maaske derover. Breden er adskillig ringere. 
Ganske ensartet med Kaagsundsbotnen er Valandsbotnen 
over gaarden Valand under Kvænangstinderne. Denne botten 
har samme form og omtrent samme størrelse som Kaagsundsbot- 
