278 Karl Pettersen. 
nen, og er som denne næsten helt udfyldt med et ferskvand. 
Fra de tre sider stiger Kvænangstindernes vilde af gabbro byg- 
gede fjeldmasser op i. stejle styrtninger. Anseelige sne- og is- 
masser skyde ned over fjeldvæggene udad. Den fjerde side — 
botnens udmunding — lukkes ved en 30 å 40' høj ryg eller 
vold af fast gabbro. Igjennem denne ryg har vandet brudt sig 
afløb ned til Kvænangen. Vandets flade ligger i en højde over 
havfladen, der antagelig paa det nærmeste stemmer med den, 
der ovenfor er opført for vandet i Kaagsundsbotnen. 
De to sidste her omhandlede botner ligger dybt under den 
nuværende snegrændse. 
At is har været den væsentligste faktor ved dannelsen af 
de førstnævnte 1 skiferfeltet optrædende botner, dette synes der 
at være megen grund til at forudsætte. Navnlig synes dette 
at skulle fremgaa for botnen inden Rostafjeldet samt for Ditti- 
botten, hvor den der optrædende glimmerskifer viser en lag- 
stilling fra svævende til horisontal. Bottendannelsen maa saaledes 
her snarere være at tilskrive eroderende end spaltedannende 
kræfter. At botnerne heri indlandet ligger i en paa det nær- 
meste tilsvarende højde og omtrentlig i snegrændsen taler sikker- 
lig ogsaa til fordel for at dannelsen er foregaaet ad denne vej. 
For de inden gabbrofeltet optrædende botner kan der vel 
ikke ad denne vej drages nogen slutning om deres oprindelse. 
Om de ogsaa i størrelse adskilligt overgaa de andre i skiferfeltet 
optrædende botner, ere de dog forøvrigt ganske at sammenstille 
med dem. Kan der først skaffes sandsynlighedsbevis for, 
at glacialtidens ismasser kan have megtet at udføre hertil 
svarende udgravningsarbejder, vil sandsynligheden for, at de 
ogsaa 1 virkeligheden ere dannede ad denne vej visselig være 
temmelig stærk. 
Foreløbig er jeg ogsaa mest tilbejelig til at holde paa en gla- 
cial dannelse ogsaa for disse. 
I henhold til hvad der tidligere er fremholdt med hensyn 
til de her optrædende nutidige gletscheres destruerende indvirk- 
