Om fjord- og daldannelsen inden det nordlige Norge. 281 
. lige spalter inden fjeldmassen. Paa den anden side skal imid- 
lertid heller ikke lades ud af betragtning, at vidnesbyrd om 
spaltende kræfters virksomhed i regelen ikke vil kunne findes 
trædende frem saa klart som inden de af lagede bergarter byg- 
gede fjeldpartier, hvor man i lagstillingen med sine omkastninger 
og foldninger vil kunne hente bidrag til sikrere slutninger i 
denne retning. 
Det er navnlig inden de her optrædende gabbrofelter, at 
man vil træffe paa saadanne dal- og fjorddannelser, der synes 
at bære sterkere eller svagere vidnesbyrd om en glacial oprin- 
delse. Flere af de smaa fjordleb, der skjær sig ind i gabbro- 
feltet over den 4 å 5 n. kvadratmil store ø Seiland ved Alten- 
fjordens udmunding kunne være at henføre til denne klasse. Saa- 
ledes f. e. Store og Lille Bekkafjord ved sydøstsiden af de 3 smaa 
Bomandsfjorde, der skjær sig ind fra vestsiden fra Sørø-sund. 
Inden Lyngens gabbrofelt kan særlig mærkes den førnævnte 
Furnesdal, der gjennem ‘2 mils længde skjær sig ind i fjeld- 
massen fra Lyngskjosen i lige sydlig retning. Ogsaa denne 
træder frem med en ret udpræget bottenkarakter. 
Men ifald den her fremholdte forudsætning skal være beret- 
tiget, saa maa dal- og fjordløb af renere glacial oprindelse ogsaa 
være at paavise udenfor gabbroens og de massive bergarters 
omraade. Det skal imidlertid i saa henseende foreløbig frem- 
holdes, at der allerede paa forhaand kan være nogen grund til 
at forudsætte, at daldannelsens glaciale oprindelse inden de sedi- 
mentære skiferfelter oftest kan findes mindre klart fremtrædende, 
end tilfældet vil være inden de massive felter. Flere omstæn- 
digheder ville her kunne have bidraget til mer eller mindre at 
udvidske de oprindelige glaciale spor. Skiferfeltene med sine 
hyppigt vexlende lag af haardere og mildere strata ere i en 
ganske anden grad udsatte for atmosfærens og vandets destrue- 
rende indflydelse. Der vil imidlertid ogsaa her være at paavise 
bottenlignende daldannelser, der nærmest synes at kunne være 
af glacial oprindelse. Navnlig gjelder det forskjellige kortind- 
