282 Karl Pettersen: 
skaarne dalløb med længdeaxen udspændt efter den fuldkommen 
rette linje, der skjær sig ind i fjeldmassen fra hoveddalene og 
fra sundlebene, og som forøvrigt. ere byggede ganske i lighed 
med de ovenomhandlede dalløb mod Bergsfjord. 
Mellem større dalløb, som antages foreløbig at kunne blive 
at henføre til denne klasse, skal fremholdes den omkring 2 mil 
lange Sørdal, der fra det indre af Bardo skyder sig ind i lige 
sydlig retning. Den skjær sig efter en ret linje ind mellem 
høje fjeldmasser, der stiger op i oftest utilgjængelige styrtninger, 
indtil den indad ganske lukkes af fjeldmassen, gjennem hvilken 
dog et dybere fjeldskar fører over til Tornetræsk i svensk Lap- 
msrk. Den nedre del af dalen, der i begyndelsen af den post- 
glaciale tid har dannet et fjordløb, idet havvandet har trængt 
saalangt op gjennem de nuværende dalfører, viser en temmelig 
jevn bundflade. Længer op kniber dalen sig mere sammen og 
bunden stiger jevnt, indtil den endelig afsluttes ved stejlt sti- 
gende endevægge. Dalen er indskaaret 1 skiferstrata med svæ- 
vende lagstilling. Op mod dalens øvre afslutning bryder et . 
mindre granitisk parti op over begge dalsidene, men dækkes 
højere op af den overliggende skifer. 
Her synes forholdene nærmest at pege hen paa en dannelse 
ved erosion. I ethvert tilfælde er der al rimelighed for, at 
isen efter en stor maalestok har været medvirkende til dal- 
dannelsen. 
Ogsaa den øverste del af Salangsdal, navnlig det vide dal- 
bækken om Bonnesgaardene synes nærmest at maatte være frem- 
gaaet som et resultat af glaciale actioner’). 
Tromsdalen er et omkring 1 mil langt dalføre, der skjær 
sig 1 sydostlig retning ind i fjeldmassen tvers ovenfor Tromsø 
by. Langs begge langsider stiger fjeldvæggene op temmelig 
ensartet og stejlt overalt til omkring ens højde, indtil dalen 
indover under bundens langsomme stigning afsluttes under foden 
1) Se «Kvartærtidens dannelser inden Tromsø amt,» hvor forholdene her 
nærmere ere omhandlede. 
