Om fjord- og daldannelsen inden det nordlige Norge. 283 
af den 4000' (1250 m) høje Tromsdalstind, der ganske lukker 
dalløbet her. Hojden af fjeldmasserne langs dalens sider kan 
med et jevnt middeltal ansættes til omkring 1500' (470 m). 
Dalen bærer en ret udpræget bottenkarakter og henleder tanken 
nærmest paa is, som det for dens dannelse egentlig virkende 
agens. Paa den anden side er der imidlertid ogsaa at aflæse 
andre forholde, som muligens i saa henseende kunne pege i en 
anden retning. Fjeldmassen langs den nordlige side er bygget 
af grundfjeldets haarde gneisartede lag, langs sydsiden af lag- 
rækker tilhørende Tromsø glimmerskifer-gruppe, idet grundfjel- 
det dog ogsaa her kan træde frem i de dybeste partier. Dalen 
danner saaledes paa en vis maade en formationsgrændse. Der 
kan saaledes antagelig være en mulighed for, at andre heraf 
betingede forholde kunne have været mere oprindelig virkende 
til daldannelsen her. 
c) Orografisk og geologisk Oversigt. 
For at kunne vinde et sikrere udgangspunkt for bedømmel- 
sen af de kræfter, der maatte have været de virkende til at 
tildele de her omhandlede Landstrøg sin ejendommelige orogra- 
fiske karakter, vil det være nødvendigt at kaste blik paa de her 
raadende orografiske og geologiske forholde. 
Sees hen til det nordlige Norges orografiske N saa 
er denne at sondre i følgende hovedled:*) 
1) Kjøldraget, 2) Fastlandspartierne mellem Kjøldraget og 
sundløbene, 3) Kyststrækningens øgrupper, 4) Den yderst lig- 
gende skjærgaard med sin uendlighed af smaaøer, holmer og 
skjær. 
Kjøldraget, der over disse strøg danner den skandinaviske 
fjeldmases egentlige centralparti, vil paa grund af dets i regelen 
1) Nærmere herom i de fornævnte afhandlinger: 
1) Tromsø amts orografi. 
2) Bidrag til det nordlige Norges orografi. 
