284 - Karl Pettersen. 
saa stærkt udviklede masseformige optræden ligesom ogsaa paa 
grund af andre ejendommelige forholde, ikke saa ganske kunne 
lade sig opfatte som en fjeldkjæde-dannelse, trods det at det 
viser en stærkt fremtrædende længderetning. I strøget fra Salten- 
fjord opover til Ofoten er vandskillet mellem den botniske bugt 
og Vesterhavet at søge efter den linje, der efter dragets længde- 
retning lægges gjennem kulminationspunkterne. Fra de talrige 
højfjeldspasser, der her gjennemsætte fjeldmassen, føres vandet 
ned mod begge sider — mod vest oftest gjennem trangere kløf- 
ter, der snart i stejle styrtninger snart under langsommere fald 
fører ned til de dybt indskaarne fjelddale — mod øst derimod 
gjennem svagere afheld ned gjennem forholdsvis brede indskjæ- 
ringer i højfjeldet. Over de egentlige kulminationspartier danne 
disse højfjeldspasser ikke sjeldent vide flader, der dertil endvidere 
oftest umiddelbart ere knyttede til andre i longitudinal retning 
indskaarne højfjeldsindsænkninger, der saaledes stryge i nord- 
sydlig retning i oftest brede løb. Kulminationslinjerne over de 
transversale højfjeldspasser ere at søge i en højde over havfladen 
af mellem 1600 å 2200' (500 å 690 m), og passets flade er 1 
regelen optaget af en række af fler eller færre ved afløb til hin- 
anden knyttede smaavande, saaledes at det hejest liggende af 
disse paa engang kan have afløb til begge sider — saavel mod 
den botniske bugt som mod Vesterhavet. | 
Fra Ofoten nordover viser kjøldraget en tendens til at 
trække sig vestenom det egentlige vandskil. I strøget fra Stor- 
dal i Salangens fjeldparti indtil henimod Lein-vand (Lønnes 
javre) er vandskillet vistnok endnu at søge inden det egentlige 
kjøldrag, men her dog i regelen ved sammes østlige afhæng. 
Fra Lønnes javre nordover til op mod Kvænangen ligger kjøl- 
draget i regelen helt vestenfor linjen efter vandskillet. Dette 
er nemlig her at søge inden de over 1000' (313 m) lavere, østen- 
for kjøldraget liggende højfjeldsmarker, der gjennemsatte af lavere 
aasdrag næsten umærkelig fører over til de svenske Lapmarkers 
mere aabent liggende partier... Her vil saaledes det mærkelige 
