286 Karl Pettersen. 
jevnere stigning gaar over i de bagenfor (østenfor) kjøldraget 
liggende højfjeldsmarker, efterat have gjennemskaaret kjølens 
høje murvold. Ved lukkede forstaaes derimod saadanne, der 
indad afsluttes ved en stejlere endevæg og saaledes ikke naar 
til helt at gjennemsætte kjøldraget (eller murvolden). 
Disse dalfører kunne enten munde ud som sidedale til andre 
dalløb, der skyde udover mellem de førnævnte mer og mindre 
ud fra hinanden sondrede fjeldpartier mellem kjøldraget og sund- 
løbene, eller ogsaa optræde i forbindelse med saadanne, som dele 
af et fælles hoveddalfere. Dallebene finde 1 sidste tilfælde da 
oftest sin afslutning i mer eller mindre karakteristisk udpræ- 
gede fjorde. 
Endvidere kunne de i kjøldraget indskaarne dalfører munde 
ud umiddelbart 1 fjordløb. Dette vil navnlig være at paavise 
i strøget fra Ofoten sydover, hvor de dybt indskaarne fjorde ofte 
skjær sig transversalt ind ligetil kjøldragets vestlige afhæng. 
Af disse kunne enkelte ogsaa afsætte forgreninger ind 1 selve 
kjøldraget. Mellem disse skal navnlig fremhæves Hellemofjorden, 
en forgrening fra Tysfjorden. Bunden af Hellemofjorden skyder 
ind til omkring !/a mil fra rigsgrændsen eller vandskillet mellem 
den botniske bugt og Vesterhavet. 
Disse enkelte i kjøldraget indskaarne dal- og fjordløb fra- 
regnede ville de større dalfører som ogsaa fjordene findes træ- 
dende frem inden de mellem kjøldraget og sundene liggende 
ved hyppige ejdefar ud fra hinanden sondrede fjeldpartier. Fjor- 
dene munde oftest ud i sundene, og hyppig ere disse og fjor- 
dene saaledes til hinanden knyttede, at det kan synes vanskeligt 
at afgjøre, hvorvidt de skulle være rettest at opfatte enten som 
særskilte hovedløb eller som dele af et og samme sammenhæn- 
gende fjordsystem. I virkeligheden vil der ogsaa ofte alene 
udfordres mindre væsentlige niveauforandringer for, at en fjord 
med sit dertil stødende sundløb skal kunne blive saaledes sam- 
menknyttet, at det oprindelige mere udprægede fjordløb med sine 
sammenhængende fjordlinjer derved med engang vil kunne voxe ud 
