Om fjord- og daldannelsen inden det nordlige Norge. 287 
over i miles længde. Derfor skiller befolkningen paa disse kan- 
ter ikke altid strængt mellem begrebsbetegnelserne fjord og sund, 
idet den oftere tildeler navnet af fjord til sundløb, der ved at 
knibes sammen mod sin ene ende føre et tilsyneladende præg 
af en fjorddannelse. Det til begge ender aabne sundløb mellem 
fastlandet paa den ene og Rollen- og Andorg-ø paa den anden 
side bærer saaledes navn af Astafjord. Ved Balsfjord forstaaes 
ikke alene den 1 fastlandsstrøget i nærheden af Tromsø ind- 
skaarne fjord med sine sammenhængende fjordlinjer, men ogsaa 
den del af sundløbet, der fra Balsfjordens egentlige udmunding 
skjær sig nordover mellem Kvalø og fastlandet indtil Tromsøens 
sydspidse. 
Med hensyn til fjordløbenes retningslinje, saa er der i saa 
henseende navnlig at paavise to lodret paa hinanden førende 
hovedretninger nemlig en vest-østlig ofte med mer eller mindre 
sydøstlig afbøjning, og en anden mere nordlig oftest med noget 
østlig afbøjning. Ligesom der ere fjordløb at paavise, der helt 
kunne være indskaarne efter blot den ene af disse to hovedret- 
ninger, saa vil der ogsaa hyppig være at paavise andre, hvor 
løbet er delt efter begge de nævnte hovedretninger. Dette for- 
hold træder allerede frem stærkt udpræget over den søndenfor 
det her omhandlede omraade liggende Trondhjemsfjord, men 
ogsaa over disse strøg vil dette forhold hyppig ligge til skue. 
Ogsaa løbet af flere af de længere dalfører, der gjennem- 
skjær fastlandsstrøgene mellem kjøldraget og sundløbene, vil 
kunne findes bestemt ved de samme to nævnte hovedretninger, 
der vexelvis vil kunne gjøre sig gjeldende inden et og samme 
dalføre. 
De her omhandlede landstrøg ere byggede af lagrækker, 
der for største delen tilhøre den archozoiske tidsalder, nemlig: 
1) urgneis-formationen, 2) Laurentinsk gneisformation, 3) Tromsø 
glimmerskifergruppe og Balsfjordens skiferfelt (antagelig huro- 
nisk og takonisk). Hertil kommer endvidere Altens og Kvæn- 
angens skiferafdeling samt Golda-gruppen (Gaisi-systemet T. 
20* 
