Om fjord- og daldannelsen inden det nordlige Norge. 295 
været anstillet boringsforsøg til nærmere undersøgelse af under- 
grunden. Paa forhaand kan der dog maaske være adskillig 
sandsynlighed for, at der ogsaa her skal være at paavise lag- 
rækker, der kunne være at sammenstille med jura-afdelingen 
ved Dverberg. Men selv om saa ikke skulde findes, vil der 
ved at se hen til de orografiske forholde være al rimelighed for, 
at disse her omhandlede ejder maa være samtidige dannelser, 
og blive at opføre som resultat af samtidig og ensartet virkende 
kræfter. Der er saaledes paa den ene side al sikkerhed for, at 
Dvergbergmyren under juraperioden har dannet et mellem høje 
fjeldpartier indskaaret transversalt sundløb, og ligeledes al sand- 
synlighed for at forskjellige andre ejdefar, der i orografisk hen- 
seende er at stille ganske ı klasse med Dverbergmyren, allerede 
under denne tidsperiode have dannet sundløb. | 
Idet der saaledes paa den ene side er at aflæse vidnesbyrd, 
der ligefremt pege hen paa, at de i nord-sydlig retning udspændte 
sundløb maa være dannede under indvirkning af kræfter, hvis 
virketid i det væsentlige ligger langt bagenom den glaciale tid, 
og paa den anden side, at transversale mere i øst-vestlig retning 
indskaarne ejdefar, der nu alene ligge faa fod over havfladen, 
have existeret som sundleb i ethvert tilfælde saa tidlig som 
under jura-tiden, saa vil der heraf være at drage følgende 
slutning: 
— at den gruppe af ser, der nu spender sig som et bælte 
langs kyststrekningen fra Lofotens sydspidse opimod Nordkap, 
- maa have optraadt som saadan og i det vesentlige under sin 
nuværende form gjennem tidsperioder, hvis begyndelse rimeligvis 
er at føre tilbage til den palæozoiske tid og å ethvert tilfælde 
ikke kan være at føre længere frem end til jura-perioden. 
e) Ejde-dannelsen. 
Der er allerede ovenfor fremholdt, at fastlandspartierne mel- 
lem kjøldraget og sundløbene danne en gruppe gjennem fjordløb, 
