304 Karl Pettersen. 
har Alten udløb mod vest til Sørøsundet, medens det gjennem 
Vargsund mellem Seiland og fastlandet har udløb mod nord. 
Seiland og Stjernø have utvivlsomt dannet øer fra de æld- 
ste geologiske tidsperioder, og enhver forudsætning om, at de 
nysnævnte sundløb kunne være udgravede gjennem glaciale 
actioner, vil kunne afvises paa samme grundlag, som det der er gjort _ 
gjeldende for sunddannelsen inden det nordlige Norge 1 det hele. 
Skulde Altenfjord være at tilskrive en glacial oprindelse, saa 
vil det alene kunne ske for den indre del af samme fra bunden 
af ud imod aabningen af Langfjord. Imod en saadan forudsæt- 
ning skal der heller ikke her kunne fremføres noget af mere 
speciel betydning — kuns skal det nævnes, at fjorden her til- 
dels ligger indskaaret over grændsestrøgene mellem forskjellige 
geologiske bygningsgrupper, samtidig som anseelige partier af 
massive bergarter skyder frem ved eller i nærheden af fjord- 
siderne. 
Kvænangen skyder gjennem en længde af omkring 6 mil 
udefter 1 retning fra s.o. til n.v. De inderste 2 mil af fjorden 
danner et trangt løb, medens den ytre del i strøget fra Lille- 
Alten, der fører ind mod Altejdet, antager en ret anseelig brede 
af mellem 1 til 1*/2 mil. Langs denne ytre del rejser sig mæg- 
tige af gabbro byggede fjeldmasser, nemlig Kvænangstindernes 
drag paa den ene og den høje halvø (Bergsfjord-halvøen) udenfor 
Altejdet paa den anden side. Indenfor Lille-Alten aftager fjeld- 
massen i højde langs begge sider af fjorden og gaar lidt efter 
lidt over til Finmarkens af lave aasdrag gjennemsatte fjeldmarker. 
Her træder saaledes frem det for flere af det nordlige Nor- 
ges fjordløb saa karakteristiske forhold, at de højeste fjeldpartier 
stiger frem langs fjordens ytre løb, idet de her rejser sig til 
over 1000' (313 m) større højde end fjeldmasserne langs fjordens 
indre løb. Dette forhold lader sig neppe godt forene med en 
forudsætning om, at Kvænangens hele fjordløb skulde være dan- 
net ved glacial erosion. I dette tilfælde maatte den yderst lig- 
gende højere murvold, der saaledes skulde have forbundet Kvæn- 
