Om fjord- og daldannelsen inden det nordlige Norge. 305 
angstindernes drag med Bergsfjord-halvøens fjeldmasse, upaa- 
tvivlelig være gjennemgravet, forinden de fra det egentlige 
indland udglidende ismasser kunde naa frem til havfladen. Skulde 
denne murvold være udgravet ved glacial erosion, saa maatte 
det være skeet ved de ismasser, der fra murvoldens højfjeld 
skjød ned til begge sider — udad mod havet og indad mod 
fjeldmarkerne. Som allerede tidligere fremholdt maatte heraf 
vistnok kunne resultere dybere kløfter eller dalfurer til begge 
murvoldens langsider, men at den hele murvold derunder helt 
skulde udgraves eller i ethvert tilfælde helt over udgraves til 
en dybde, der svarede til højden af de indenfor liggende fjeld- 
marker, dette er visselig lidet rimeligt. Her er saaledes neppe 
nogen anden rimelig udvej end at forudsætte, at forbindelsen 
mellem Kvænangstindernes drag og Bergsfjord-halvøens hejfjeld 
maa have været brudt forinden glacialtidens indtræden. 
Ogsaa andre orografiske forholde pege hen paa at saa maa 
have været tilfældet. 
Bergsfjordhalvøen er saaledes helt udsondret fra det egent- 
lige fastland ved det lave alene indtil 200' (63 m) heje Altejd, 
der fører over mellem bundene af de transversale fjorde Lille- 
Alten med udmunding til Kvænangen og Langfjord med udmun- 
ding til Altenfjord. I glacialtiden maa Lille-Alten og Langfjord 
have dannet et eneste sammenhængende løb, og alt tyder hen 
paa, at dette ikke som en fjord kan have været lukket mod 
Kvænangen, men at det maa have dannet et mod begge ender 
aabent sundløb, d. v. s. Kvænangen maa i sit ytre parti mellem 
Bergsfjord-halvøen og Kvænangstinderne have dannet en hav- 
bugt saalænge det nævnte løb mellem Alten og Kvænangen 
har ligget under havfladen. Bergsfjord-halvøen er ligesom Kvæn- 
angstinderne for en stor del bygget af gabbroartet bjergart, der 
her bryder frem i svære masser medens fastlandspartiet paa den 
anden søndre side af Altejdet er bygget af krystallmiske skifere. 
Altejdet med de nævnte tverfjorde er saaledes indskaaret mel- 
lem gabbroen og skiferdannelserne, og der synes saaledes at være 
