Om fjord- og daldannelsen inden det nordlige Norge. 307 
et selvstændigt og helt udsondret fjelddrag med oftest stejlt 
afhæng mod begge fjordsiderne og er alene ved det førnævnte 
2 mil lange Balsfjordejde, hvis kulminationspunkt naar op til 
omkring 230' (72 m) o. h., knyttet til fastlandet. Lyngsfjorden 
med dens forlængelse Storfjord skyder sig ind langs den østlige 
side af halvøen mellem denne og kjøldraget gjennem en længde 
af omkring 10 mil indtil Balsfjordejdet. Ulfsfjorden med dens 
fortsættelse Sørfjord, — alene tilknyttede ved et trangt strømløb 
— stryger langs halvøens vestlige side og afstænges indad ved 
det førnævnte smale og lave Laxfjordejde, der fra bunden af 
Sørfjord fører over til Balsfjord. Fra den anden side af dette 
ejde begrændses Lyngshalvøen af Balsfjordens indre del, der 
gjennem en sidefjord, Nordfjord, fører ind til Balsfjordejdet. 
Lyngshalvøen er endvidere gjennem den transversale fjordind- 
skjæring Lyngskjosen med det lave Lyngsejde delt i tvende 
nogenlunde jevnt store helt udsondrede fjeldpartier. Af dette 
vil det i henhold til hvad tidligere er fremholdt fremgaa, 
at Lyngshalvoen tilligemed fjeldpartierne mellem Ulfsfjord, 
Balsfjord og Tromsø-sund i begyndelsen af den postglaeiale tid 
have dannet en gruppe af 4 store helt omflydte ser. Lyngs- 
fjord med Storfjord samt Ulfsfjord med Sørfjord maa saaledes 
ved den tid have udgjort dele af sammenhængende sundløb dels 
mellem disse øer indbyrdes dels mellem øerne og Kjøldraget 
langs Lyngenfjord. 
Lyngenfjord med Storfjord har en samlet længde af 10 mil 
med en brede, der kan variere fra */2 til 1 mil — idet dog 
den inderste to mil lange fjordbund har en forholdsvis ringe 
brede. Længden af Ulfsfjord fra Sørfjordens inderste bund ud- 
gjør mellem 5 å 6 mil, medens breden er forholdsvis ringe og 
først langs de ytre partier naar op mod !/a mil og noget der- 
over. Fjorddimensionerne ere saaledes ret anseelige og vil som 
det synes allerede paa forhaand kunne egne sig til at fremkalde 
en vis betænkelighed ved at slutte sig til en forudsætning om 
en glacial oprindelse, — en betænkelighed, som da ogsaa i hen- 
