312 Karl Pettersen. 
gjennem en længde af omkring 3 mil, og fortsætter indover i 
den trange Hellemofjord, der bryder sig vej saa langt ind gjen- 
nem selve kjøldraget, at dens bund ikke ligger mer end omkring 
1/2 mil fra vandskillet mellem Vesterhavet og den bottniske bugt. 
Den egentlige Tysfjord begrændses langs sin vestlige side 
af Hammerø-landet, der ved det lave og brede Dragsejde helt 
er udskilt fra Kjøldraget. Dette ejde, der fører fra den indre 
afslutning af den nuværende Tysfjord over til Sagfjord, har ned 
1 den postglaciale tid dannet et sundløb mellem den indre af- 
slutning af den nuværende Tysfjord og Sagfjord. Tysfjord har 
saaledes indtil aabningen af Hellemofjord dannet et tidligere 
sundløb mellem Hammerø og fastlandet. Fra den østlige side 
afsender Tysfjorden forskjellige sidegrene ind gjennem Kjøldra- 
get. I retning fra nord mod syd ere disse 
1) Stedfjord af omkring 3/4 mils længde men ringe brede. 
Den skyder sig ind i lige linje mellem højfjeldspartier, der i 
regelen stiger stejlt op til begge sider, og afsluttes indad under 
foden af den mægtige Stedtind, hvis nøgne stejle og utilgjænge- 
lige fjeldvægge stiger op lige fra fjordlinjen. Stedfjorden er 
indskaaret i kyststrækningens haarde gneis-granitiske bjergart. 
Den er en typisk udpræget fjorddannelse, og har ikke dannet 
noget tidligere sundløb. Der vides intet ligefremt til hinder for, 
at en forudsætning om en glacial oprindelse kan gjøres gjeldende 
for denne. 
2) Kjøbsviksfjord (Lille Tysfjord) er en trang bugtet fjord 
af noget over 1 mils længde. Den skjærer sig ind 1 selve kjøl- 
draget mellem hoje fjeldmasser og afsluttes indad i to forgre- 
ninger, fra hvis bund korte dalløb fører op til hejfjeldet. Fjor- 
dens ytre ligesom ogsaa inderste parti stryger indbyrdes parallele 
i nordøstlig retning, — det midtre parti paa det nærmeste lod- 
ret mod disse i retning fra nordvest mod sydost. Fjorden er 
indskaaret i glimmerskifergrupper, og lagstillingen bøjer sig efter 
de forskjellige langs løbet gjorte iagttagelser efter dette og lig- 
ger saaledes i regelen ligeløbende hermed. Fjorddannelsen her 
