Om fjord- og daldannelsen inden det nordlige Norge. 317 
som et kort men bugtet tverløb. Ved en trang faa favne bred 
rende, der er udgravet i en her optrædende kalksten og i mange 
svingninger snor sig mellem dennes lodret opstigende vægge, er 
Nordfjord delt i et indre og ytre parti. 2 
Fjordløbets stærke bugtninger i forbindelse med den nys- 
nævnte trange snoede rende synes at tale mere imod end til 
fordel for en forudsætning om fjordens dannelse ved glacial 
erosion. 
Tørfjord ligesom Nordfjord er forøvrigt indskaaret 1 glim- 
merskiferfeltet. Ved Tørfjord er lagstillingen nord-sydligt med 
stejlt østligt fald, idet skiferen falder ind under gneis-graniten, 
der afløser den noget indenfor begyndelsen af nedre Ankilvand. 
Tørfjord er saaledes indskaaret i en mod lagstillingen lodret 
retning, og forholdet i saa henseende ensartet med det ved Hel- 
lemofjorden. (Se fig. 8 a og b). 
Langs Nordfjord er lagstillingen derimod i det hele adskil- 
lig snoet og variabel. 
Salten og Skjærstad-fjord udgjør egentlig eet fjordløb, hvis 
indre parti, der fører navn af Skjærstad-fjord, danner et temme- 
lig indelukket bassin, adskilt fra den egentlige Salten ved to 
trange strømme. Det samlede fjordløb har en længde af omkring 
6 mil med en i det hele ret anseelig brede, der kan naa op til over 
"/2a mil. Ved Fuskejdet har Skjærstadfjorden ud i den kvartære 
tid staaet i sammenhængende forbindelse med Sørfolden og er 
saaledes at opfatte som en gjenmuret rest af et tidligere sundløb. 
Fjorden afsluttes forøvrigt ikke her, men afsætter en forgrening 
i sydostlig retning indtil Saltdalens udmunding gjennem et løb 
af noget over 1 mils længde. Denne forgrening er en karak- 
terisk fjorddannelse, der ikke har ligget som del af et tidligere 
sundløb. 
Ogsaa ved Salten- og Skjærstad-fjord træder det ovenfor 
oftere omhandlede forhold frem, at fjeldmasserne langs fjord- 
løbets ytre partier ere forholdsvis høje og mægtige i sammen- 
Archiv for Mathematik og Naturvidenskab. 22 
