Om fjord- og daldannelsen inden det nordlige Norge. 321 
overlejes af lerskifer, der træder frem langs begge sider fra 
samme højde, men ved afvigende fold, nemlig paa begge sider 
indover fjeldmassen og altsaa fra dalen. (Se rits fie. 10). Her 
har utvivlsomt en med dalens længderetning parallelvirkende 
kraft løftet skifermasserne og derunder brudt lagrækkernes op- 
rindelige sammenhæng. Dalspalten er her udskaaret efter denne 
brudlinje men forøvrigt ogsaa udhulet et godt stykke ned ı den 
underliggende granit. Da graniten saavidt iagttaget intetsteds 
gjennembryder skiferafdelingen, er den antagelig ældre end ler- 
skiferen. Dalspalten kan saaledes heller ikke vere at tilskrive 
frembrudet af den her fremtrædende antagelig eruptive granit. 
Følges dalen nedover, saa vil her det samme forhold findes 
trædende frem, som tidligere er omtalt ved forskjellige af fjord- 
løbene, at fjeldmasserne voxe i højde udimod dalens ytre partier. 
Fæster man sig her foreløbig ved en forudsætning om en dal- 
dannelse ved ydre eroderende kræfter, saa maatte disse foran- 
liggende højere fjeldpartier først være blevne gjennemgravende, 
forinden erosionen kunde begynde sit daldannende værk bagen- 
for. Der er imidlertid i henhold til hvad tidligere er søgt paa- 
vist, liden rimelighed for, at gjennembrydningen af denne høj- 
fjeldsmur kan være at tilskrive den glaciale erosion — hvad 
enten man nu i saa henseende fæster sig ved de fra indlandet 
udadglidende isstrømme eller ved murvoldens egne til begge 
sider nedskydende ismasser. Denne højere foranliggende mur- 
vold maa saaledes antagelig være gjennembrudt forinden glacial- 
tidens indtræden. | 
Af de her fremstillede forholde synes det saaledes at skulle 
fremgaa, at dalen gjennem sin hele længde nærmest er et værk 
af subterrestriske kræfter. 
Rotsundsdalen danner et trangt omkring 2 mil langt dalføre, 
der skjær sig ind i fjeldmassen mellem Reisen og Kaafjord i 
Lyngen. Dalen løber i retning fra s.o. til n.v., altsaa paa det 
nærmeste parallel med Reisendal. Langs dalløbets øvre del 
træder et lignende forhold med hensyn til lagstillingen frem 
