330 Karl Pettersen. 
Afløbet fra Lang-Vandet flyder ned gjennem en dyb og trang 
rende mellem denne tverryg og den søndre dalvæg. 
Langs Ovre-Vands nordside stikker fjeldvæggene op i stejle 
ofte lodrette styrtninger, og disse viser sig her oftest stærkt 
skurede og afglattede. Her er ogsaa at træffe store og smukke 
jettegryder delvis over og under vandskorpen. 
Den øverste del af Norddalen danner et temmelig vidt 
rundagtigt bassin, for en stor del udfyldt af et ret anseeligt fersk- 
vand, der naar op lige under Blaamandens fod. Den nedre del 
af dette vand er nesten helt omcirklet af en af fast berg dan- 
net fremstikkende ryg. Udgravningen af dette ferskvands-bassin 
er antagelig at henføre til de fra Blaamanden gjennem glacial- 
tiden nedskydende gletschere. 
Norddalen danner ligesom Lang-vandsdalen et lukket dal- 
fore. De bugtede løb tyde derimod hen paa, at der her maa 
have foreligget tidligere indskjæringer, udover hvilke glacialtidens 
ismasser har kunnet glide. 
De i fastlandsstrækningen optrædende dalfører findes saa- 
ledes enten som aabne dallob 
— dels indskaarne i kjøldraget, idet de fra de østenfor kjel- 
draget liggende fjeldmarker gjennembryde sammes foranlig- 
gende høje murvold, og gjennem denne finde sin udmunding 
mod fjordløbene mod kjøldragets fod, 
— dels efterat have gjennemskaaret kjøldraget mer eller min- 
dre umiddelbart knyttede til dalløb, der føre ud mod sund- 
løbene og derunder gjennem mange bugtninger 1 lighed 
med fjordløbene at skyde sig frem mellem de ud fra hin- 
anden sondrede fjeldpartier, der danne fastlandsstrøget mel- 
lem kjøldraget og sundløbene 
eller som lukkede dalfører, og 1 dette tilfælde 
— enten helt indskaarne i kjøldraget som mere selvstændige 
daldannelser, 
