332 Karl Pettersen. 
ninger. Dette træder saaledes frem i den aabne Reisendal og 
i den lukkede Rotsundsdal. Lignende suberrestriske kræfter, 
som de, der have betinget dannelsen af sundløb og ejdefar, have 
saaledes ogsaa udstrakt sine virkninger over kjøldraget. At de 
aabne dalfører i sin hele almindelighed maa være udgaaet som 
et resultat af disse kræfter synes klart, — at det samme kan 
være tilfældet med de lukkede dalfører, vil fremgaa af forhol- 
dene, som de træde frem inden Rotsundsdal. For i det hele 
og store at forklare daldannelsen over de heromhandlede strøg 
vil det saaledes være unødigt at fæste sig ved ydre eroderende 
kræfter, forinden der i saa henseende maatte foreligge mere be- 
stemte vidnesbyrd end de der hidtil ere aflæste. 
Medens saaledes — enkelte af de lukkede sidedale foreløbig 
fraregnet —- synes at være al grund til forøvrigt at henfere 
daldannelsen til tidsperioder, der ligge langt bagenom den gla- 
ciale tid, er der paa den anden side at aflæse forholde, der pege 
hen paa, at idetmindste enkelte dale gjennem den glaciale tid 
helt have været udfyldte fra bunden til øverste murkant af 
sammenhængende ismasser af mindst et par tusinde fods mæg- 
tighed. En saadan slutning —, der forøvrigt ganske staar 1 
samklang med den gjængse opfatning af forholdene inden gla- 
eialtiden — vil saaledes som ovenfor nævnt være at hente fra 
Ankil-vandenes ligesom ogsaa Hellemofjordens skurede og af- 
glattede dal- og fjordvægge. At de stejle fjeldvægge her fra 
dalbunden eller fjordfladen opad til murkanten gjennem en højde 
af opimod 2000' (627 m) overalt bærer stærke spor af skuring 
og polering — en afglatten, der synes ligesaa frisk opad 1 høj- 
den som nedad mod dalbunden — vil neppe kunne finde sin 
forklaring paa anden maade. 
Men saaledes kan der heller ikke være tvivl underkastet, 
at disse mægtige ismasser, der have skudt ned over tidligere 
foreliggende indskjæringer i fjeldmassen, her maa have øvet en 
vesentlig eftervirkning ved videre at udgrave den oprindelige 
dalfure. Og i saa henseende maa ogsaa glacialtiden have bidra- 
