Om fjord- og daldannelsen inden det nordlige Norge. 333 
get til i hej grad at fuldstændiggjøre fjord- og daldannelsen 
over disse strøg, og derunder i nogen grad at tildele den det 
ejendommelige præg, hvorunder den træder frem langs det nord- 
lige Norge. 
h) Indskjeringer i højfjeldet. 
I henhold til den i afsnit (c) fremlagte orografiske oversigt 
skyder kjøldraget i strøget fra Ofoten nordover som en høj murvold 
op fra en østenfor liggende af lavere aasdrag gjennemsat høj- 
fjeldsmark. Navnlig viser dette forhold sig stærkt udpræget 
langs Storfjord og Lyngen. (Se fig. 7). Kjøldragets murvold er 
bygget af lagrækker tilhørende Tromsø glimmerskifergruppe, 
medens den faste fjeldgrund inden hejfjeldsmarkerne og de over 
samme fremskydende aasdrag er dannet af en yngre skiferafde- 
ling, der langs kjøldragets østlige afhæng optræder i overlej- 
ningsforhold til glimmerskiferen. I den tidsperiode, da denne 
yngre skiferafdeling afsattes, har saaledes kjeldragets hejfjelds- - 
partier antagelig. allerede raget op over havfladen. I det hele 
og store maa den orografiske bygning her derfor ogsaa være : 
betinget af ganske andre forholde end glacialtidens erosion. Da 
de over de nævnte hejfjeldsmarker optrædende indsænkninger 
paa grund af et oftere forherskende retningsløb for de over 
samme frembrydende aasdrag tildels danne vide dallignende ind- 
skjæringer umiddelbart bagenfor kjøldraget, og disse oftest stryge. 
1 en nord-sydlig retning, altsaa ligeløbende med kjøldraget, saa 
ligger heri antagelig en udtalelse for, at disse ikke oprindelig 
kunne være dannede ved glacial erosion. I saa tilfælde maatte 
indskjæringerne vel have vist en mod kjøldragets længdeaxe 
transversal retning. Først naar man naar op til vandskillinjen 
mellem den bottniske bugt og Vesterhavet, — en linje, der 
mærkeligt nok er at søge over højfjeldsmarkerne og ikke over 
det fra samme opstigende kjøldrag, skyde dalførerne herfra i 
sydøstlig retning nedover svensk Lapmark. 
Archiv for Mathematik og Naturvidenskab. 93 
