Om fjord- og daldannelsen inden det nordlige Norge. 335 
Gievndna vandet 1 en dyb indsænkning med afløb 1 østlig ret- 
ning til Leinvand. Gievndnaelven flyder gjennem lange strøg 
mellem mægtige sandmæler og østenfor sammes udmunding i 
Leinvandet skyder der op over sammes vandflade flere smaa 
langstrakte holmer, helt og holdent byggede af granitiske kup- 
pelstene. Den længste af disse har en længde af 400' (125 m), 
med en brede af indtil 80' (25 m) og en højde over vandspejlet 
af indtil 20' (6 m). Denne holme ligger paa en vis maade 1. 
forlængelsen af Gievndaelvens løb og maa være dannet af de i 
sin tid langs denne udglidende ismasser. Men medens isen 
saaledes herfra gjennem glacialtiden utvivlsomt har gledet øst- 
over efter Leinvandets østre parti — hvad der ogsaa fremlyser 
af forholdene ved sammes østre vasende — maa derimod isen 
fra den vestre del af Alt-vandet have skudt vestover. Brederne 
af Alt-vandets vestre ende findes saaledes omkredsede af moræ- 
nevolde. Hvorledes forholdet i saa henseende har været over 
de mellemliggende partier af Alt-vandet og Leinvandet er der- 
imod mindre klart. Som det vil sees af ritset fig. 13, viser 
fjeldmassen langs Alt-vandets nordside over Kistefjeldet med 
omgivelser en række af som det synes udprægede læsider med 
stejlere fald østover, medens de sagtere stigende stødsider helde 
vestover. Dette kunde nærmest pege hen paa, at isstrømmene 
langs store dele af Alt-vandet har gledet østover. At saa skal 
have været tilfældet synes imidlertid paa forhaand lidet rimeligt. 
De her optrædende stød- og læsider ere vistnok ogsaa — trods 
deres tilsyneladende udprægede karakter — dog vistnok alene 
helt hypothetiske størrelser og fortjene neppe her at blive til- 
lagt nogen synderlig vægt. 
Henimod vestenden af Lein-vandet stikker der frem flere 
store og temmelig høje holmer, der helt og holdent ere byggede 
af grov granitisk sand, indblandet med større og mindre afglat- 
tede granitiske flytstene. Dette synes nærmest at pege hen paa, 
at isstrømmen har skudt sig vestover, idet den granitiske sand 
i disse holmer nærmest antages at være tilført fra Gievndna- 
23* 
