390 Amuud Helland. 
«Alle hine Bræer af anden Orden er i en Bevægelse, der 
kan lignes med den, man ser hos en Person, der sidder paa et 
skraa Sæde, paa hvilket han stadigt glider, saa at han uafladelig 
nødes til at reise sig forat gjentage sin forrige Stilling. Men 
Glidningen er paa den ene Side Aarsag i den Slidning, som 
Tøiet i Sædet undergaar, og samler derhos alle Folderne langs 
den nedre Rand, ligesom der nedenfor Bræen ved den nedre 
Kant findes den Detritusmasse, som er ført afsted af den. De 
Cirkuser, Amfitheatre, Botner, som vi have beskrevet og afteg- 
net, findes kun der, hvor Forholdene med Hensyn til Høide og 
Orientation tillod gamle Bræer at existere lang Tid, efter at de 
havde trukket sig tilbage fra Dalene; jeg tror derfor, at hine 
tomme Rum, der har Formen af Cirkuser, Amfitheatre og 
Botner, ikke existerede før Bræerne, men blev helt og holdent 
eller for en Del i det mindste udhulede af dem.« 
Om de i Jotunfjeldene og omkring Justedalsbræen optræ- 
dende Botner er det paavist, at de fortrinsvis findes paa Nord- 
siden af Fjeldene, af den Grund nemlig, at Bræerne her lettest 
kunde vedligeholdes; dog kan der paavises flere Botner, der 
vender sine Aabninger 1 sydlig Retning. De Tagttagelser, som 
finder sit Udtryk ved den Regel, at Botnerne findes fortrinsvis 
paa Nordsiden af Fjelderne, kan derfor paa en mere generel 
Maade betegnes ved de af Professor Gastaldi brugte Ord: Bot- 
nerne findes kun der, hvor Forholdene med Hensyn til Høide 
og Orientation tillod Bræerne at existere lang Tid, efterat de 
havde trukket sig tilbage fra Dalene. 
Om vi sammenfatte Tagttagelserne over Botner til en al- 
mindelig Regel, saa kunde denne udtrykkes saa: Alperne i 
Jotunfjeldene, å Romsdalen, Fjeldene omkring Lyngenfjorden i 
Tromsø Amt, Alperne omkring Umanaksfjorden i Grenland 
adskiller sig ikke i sin Konfiguration væsentligt fra Schweizer- 
alperne, hvor forskjellig end alle disse Fjelde er å sin indre geo- 
logiske Bygning. 
Endskjønt Botnerne paa alle de nævnte Steder er 
