Om Indsøerne i Italien og Fjordene i Norge. 397 
Ligger der endnu en Bræ i Botnen, da vil denne føre den fra 
Afsatserne løssprængte Sten ned til Morænen; er Bræen for- 
svunden, da bliver Stenene liggende som en Ur; har Bræen 1 
Botnen efterladt sig en Indsø, ligger den nederste Del af Uren 
ude i Indsøen og har udfyldt en Del af denne. Som Exempel 
kan det tidligere omtalte Tromsdalsvand nævnes. 
Overhovedet spiller den hyppige Temperaturvexel i For- 
bindelse med Sneen en stor Rolle i Høifjeldet eller i de Dele 
af Fjeldene, som naar op over Snegrændsen. Som bekjendt 
dækker store løse Stenmasser eller Ur det faste Fjeld næsten 
overalt i Høiderne over Snegrændsen. Sneen og det barske 
Klimat hindrer i Regelen Dannelsen af et beskyttende Jords- 
mon. Fjeldet har ligget bart for Sneen og for det fra samme 
rindende Vand, der ved hver indtrædende Synken af Tempera- 
turen fryser og da ofte sprænger løs Dele af det faste Fjeld, 
hvor det har trængt sig ind mellem Afløsningsfladerne. Disse 
løsbrudte Stene bliver sedvanligvis liggende paa det Sted, hvor 
de er løsbrudte, udsatte for en langsom Forvitring og videre 
Søndersprængning. Man tillader Forholdene, at Sneen samler 
sig i større Masser, og at en Bræ kan dannes, saa bliver ikke 
de løsbrudte Masser liggende, men føres afsted efterhaanden som 
de løsbrydes; Bræernes skurende Arbeide kommer til, thi de 
smaa Bræer i Botnerne har ei alene Evne til at flytte de under 
dem løsbrudte Stene, men ogsaa, som det saaes i Bræen fra 
Isdalstinden, en skurende Evne. Resultatet af dette Arbeide er 
da, at den Del af Fjeldet, der er dækket af Bræen, stadigt skaffes 
bort, saaledes at Botnen tilsidst fremkommer, medens den øvrige 
Del af Fjeldet bliver liggende igjen, dækket af Ur, idet den 
smeltende Sne og det frysende Vand vel har formaaet at spræge 
Fjeldet i Stykker i Overfladen, men ikke har besiddet Evne 
til at flytte det løsbrudte Materiale, og til at blotte Fjeldet for 
videre Ødelæggelse. 
En Eiendommelighed ved Konfigurationen ved Landskaberne 
i det nordlige Norge er Forekomsten af Eid, der undertiden paa 
Archiv for Mathematik og Naturvidenskab. 27 
