Om Indsgerne i Italien og Fjordene i Norge. 401 
hos os som bekjendt ei alene til at betegne de fra Havet ind- 
gaaende Fjorde, men det benyttes og om Indseer om til Ex- 
empel Tyrifjord, Randsfjord o. s. v. Ubekjendt med at Fjord 
ogsaa kan betegne visse med ferskt Vand fyldte Indsnit i Lan- 
dene, siger derfor de italienske Greologer om sine Indsøer, at 
de har været Fjorde, uden som omtalt dermed at ville sige an- 
det, end at de engang har været fyldte med salt Vand fra Ha- 
vet. Men de italienske Indsøer er tillige Fjorde i en anden 
Forstand. Vil man give en genetisk geologisk Definition paa 
ægte Fjorde, saa kunde denne have en saadan Form: Fjorde 
er de af Istidens Bræer eroderede Leier, naar disse Leier har 
Formen af Klippebassins, der er fyldte med Vand, ligegyldigt 
om dette er Vand fra Havet eller ferskt Vand. At de italien- 
ske Indsøer og i denne Forstand er Fjorde, skal i det fel- 
gende forsøges paavist, idet vi ved Studiet af Forholdene i 
Italien stadigen har de i nordligere Lande indhentede Erfaringer 
og lagttagelser for Øie. 
Forekomsten af Indsøerne paa Sydsiden af Alperne staar i en 
saa intim Forbindelse med Konfigurationen af det hele Land, at Ind- 
søerne ikke kan betragtes for sig eller studeres for sig, uden at man 
mister mange og. vesentlige Vink, som ikke bør lades upaaag- 
tede. Bekvemmest turde det være at begynde øverst oppe i de 
Dale, der komme ned ifra Alperne, og som fortsætter, indtil 
Søerne aabner sig. Det vil først være iøinefaldende ved alle 
disse Dale, at de ikke setter tvært igjennem Alperne fra Nord 
til Syd, men at de netop omvendt tager sit Udgangspunkt i 
Alpernes høiere Dele. Det er dette Forhold, der er Aarsag i, 
at Jernbanelinierne her med saa stor Bekostning maa lægges 
tvertigjennem Alperne, ikke kan føres over dem. Var Alpe- 
dalene dybe Sprækker fremkomne ved Alpernes Hævning, saa 
vilde de høieste Partier, der er hævet mest, vare gjennemsatte 
af dybe Dale, det gik tvertigjennem Fjeldmasserne. Hvis de 
derimod skylde eroderende Kræfter, først Elvene og senere Bræ- 
erne sin Konfiguration, saa maatte de tage, sit Udgangs- 
