Om Indsøerne i Italien og Fjordene i Norge. 413 
Slette. Den eneste Forskjel er, at ved Foden af Bjergene har 
de erratiske Dannelser bevaret sin oprindelige eiendommelige 
Form: de har beholdt det samme kaotiske og uregelmæssige 
Udseende, som de havde, da Bræerne bragte dem hid medens 
de samme Materialier paa Sletten er blevne bearbeidede og for- 
andrede ved Oversvømmelser, som har ført dem afsted og lagt 
dem i Lag. Ved Indsøerne Varese, Commabbio og Monate 
har vi specielt at gjøre med Moræner fra den gamle Bre 1 
Tessindalen, hvilken har efterladt dem der, da den havde begyndt 
at forlade Sletten og at trække sig tilbage til Bjergene. Bri- 
anza, Landskabet mellem de to Arme af Comosgen, er en Egn 
af samme Natur. Til alle Tider har Milaneserne betragtet 
dette Landskab som et Slags jordisk Paradis, hvor man ind- 
aander en ren og frisk Luft, hvor Vandet er godt og sundt, 
hvor der findes de skjønneste Frugter og de bedste Fiske, og 
hvor Menneskene opnaar den høieste Alder. Joidbunden der 
har den samme Beskaffenhed som ved Varese, og Landskabet 
viser den samme Karakter. Den Egn, som man gjennemreiser 
paa Veien fra Como til Lecco over Erbo, gaar medrette for en 
af de rigeste og mest maleriske, som man kan se, og de smaa 
Indsøer ved Alserio, Pusiano og Anone er smukke Bassiner, 
der røber en lignende Oprindelse som Søerne omkring Varese. 
De hører til den store Addabræs erratiske Distrikt fra den 
Tid, da denne udbredte sig ved Foden af Corni di Canzo og 
Pizzo di Forno. Heller ikke her kan man miskjende Moræne- 
karakteren. Det er netop denne Mangfoldighed af Smaadale, 
Høie, Søer og Damme, som giver Landskabet sin særegne 
Ynde, som endnu mere forøges ved Naboskabet med de høie 
Fjelde og de to Arme af den smukke Comosø, som omslutter 
Brianza.» 
Alle de store Indsøer paa Sydsiden af Alperne omsluttes 
ved sin nedre Ende af amfitheatralske Moræner; vestligst af 
disse ligger Lago d’Orta, 370 Meter over Havet; den hører som 
omtalt til den store Tieinobres Distrikt. Morænen, der af- 
Archiv for Mathematik og Naturvidenskab. 28 
