Om Indseerne i Italien og Fjordene i Norge. 421 
seet, at Antagelsen af Udhuling ved Flomme eller lokale Sænk- 
ninger eller Indstyrtninger ikke godt kan benyttes. En anden 
Omstændighed staar da ogsaa tilbage at forklare: hele den 
baierske Høislette blev bedækket med de fra Bjergene førte 
Rullestene, medens hine Bækkener blev ganske fri for denne 
Bedækning, et Forhold, der vanskeligt kan bringes i Overens- 
stemmelse med Profilerne over Søerne. Herved vil vi ganske 
bortse fra vore moderne Strømme, som jo netop foran sine 
Mundinger danner sine Deltaer, ikke Fordybninger.» 
«Men selv om vi indrømme, at vore Bækkener kan være 
dannet ved en eller anden (af Bræerne uafhængig) Aarsag, 
saa maatte i den derpaa følgende Istid Bræerne have en saa 
vel beregnet Mægtighed, at de netop var istand til at skyve 
sine Ismasser lige til Randen af Bækkenerne og der afsætte 
sine Endemoræner; thi intetsteds er den første Endemoræne at 
træffe udenfor eller indenfor Bækkenranden. Men synes nu 
en saadan Sammentræffen allerede usandsynlig ved et Bækken, 
saa bliver det fuldkommen utroligt, at det samme skulde have 
gjentaget sig bestandigt og ved alle.» 
«Overhovedet maa det ved enhver Hypothese over Bække- 
nernes Dannelse ikke glemmes, at disse aldrig ligger udenfor 
Morænegrændsen paa vor Kart, ja at der udenfor denne Grændse 
ikke findes det mindste Tjern, uden at dette da skulde være 
dannet ved Menneskets Arbeide, medens indenfor samme 
Grændse talrige Søer og større og mindre Tjern træffes i Mængde. 
En Sammenhæng mellem disse to Fænomeuer kan derfor van- 
skeligt betvivles.» 
«Det kunde maaske her være Stedet, at gjøre opmærksom 
paa følgende: «Hvor saadanne Søer og Tjern findes, der vil 
ogsaa Morænen være at træffe» eller med andre Ord: «De 
gamle Bræer havde en Udbredelse, der naaede sin Ende med 
de ikke af Mennesket dannede Søer og Tjern.» 
«Dette kan naturligvis ikke blot gjælde for vort Alpedistrikt, 
hvorfor Forekomsten af Søer og Tjern ledsaget af Torvmyrer 
