4929 Amund Helland. 
(Ried, Filz) kan ansees som et første Kjendetegn eller et prak- 
tisk Fingerpeg til Bestemmelse af den gamle Brægrændse, eller, 
hvad dermed hænger sammen, Istidens Virkning paa lavere 
Bredder; hertil maatte der da i anden Linie slutte sig en Un- 
dersøgelse, om gamle Moræner findes 1 deres Nærhed.» 
«Efter alt dette bliver det kun selve Istiden, som bliver til- 
overs som Dannelsestiden for Bækkenerne, og det kan i denne 
Tid kun være Isen, som vi kan tilskrive en saadan udhulende 
Virkning.» 
«Rigtignok synes dette ved første Blik at en være en 
dristig Tanke, at Is skulde have dannet saadanne Dyb, især naar 
vi tager med 1 Betragtning de 1 Forhold til vore Alpesøer langt 
dybere norske og grønlandske Fjorde. Men undersøger vi Pro- 
cessen neiere f. Ex. ved Innbækkenet, saa faar Tanken et 
langt uskyldigere Udseende, især naar vi kan befri os fra den 
Forestilling, at Udhulingen har fundet Sted med engang.» 
Det samme Forhold, som Hr. Stark her beskriver, kan 
iagttages til Exempel i Smaalenene, saaledes som jeg tidligere 
har havt Anledning til at paavise;') kun er der den Forskjel, 
1) Die glaciale Bildung der Fjorde und Alpenseen in Norwegen. Poggen- 
dorffs Annalen Bind CXLVI 1871. Side 551 forklares her Søernes 
Beliggenhed bag Morænerne saaledes: «Morænen viser: hertil gik 
Bræerne under et Tidsrum af Istiden. Klippebassinerne fortæller det 
samme: Hertil hulede Bræerne ud. Der ligger ikke tilfældigvis saa 
mange Indsøer efter den samme Linie. Bræerne gik ikke tilfældigvis 
til denne samme Linie.» Som man ser er det den samme Tanke som 
Hr. Stark i 1873 og uden Kjendskab til mit Arbeide udtrykker saaledes, 
hvor han taler om Søerne i Baiern: «men synes et saadan Sammen- 
tref (mellem Endemorænen og den nedre Rand af Søerne) allerede 
usandsynligt ved et Bækken, saa bliver det fuldkomment utroligt, at 
det samme skulde have gjentaget sig bestandigt og ved alle» Hr. 
Stark henviser videre til de norske og grønlandske Fjorde og tegner 
efter de geografiske Karter op et Profil over Bømmelfjorden, idet 
der ved Mundingen afsættes en hypothetisk Endemoræne, saaledes som 
hans Theori forlanger. Ved et kuriøst Tilfælde er her netop valgt 
Bømmelfjorden, der er en af de Fjorde, ved hvis Udløb (Gunnarskjær- 
hullet) jeg netop har paavist Tilstedeværelsen af glaciale Masser. 
Sammenlign: Om Dannelsen af Fjordene, Fjordalene, Indsøerne og 
