Om Indsøerne i Italien og Fjordene i Norge. 493 
at disse Rækker af Indsøer i Norge gjentager sig flere Gange, 
idet vi her finder ikke en enkelt Række, men mindst fire, 
svarende til de Stadier, som Bræerne under sin Tilbagegang har 
indtaget. At det er de samme Fænomener, som vi atter gjen- 
finder ved de italienske Indsøer, hvor Morænelandskaberne og 
den lombardiske Slette optræder analogt med de baierske Mo- 
ræner med den foranliggende Høislette, turde det efter den fore- 
gaaende Beskrivelse være overflødigt nærmere at paavise. 
Mellem de ovenfor beskrevne Indsøer i Italien og Baiern og 
Fjordene og Søerne i Norge, Skotland og Grønland findes der den’ 
største Lighed, iSceneriet, i Konfigurationen og i Dybdeforholdene. 
Det er bekjendt nok, at de italienske Indsøer udmærker sig 
ved sin Naturskjønhed, 1 hvilken Henseende de kan maale 
sig med de indre Dele af Nordfjord, Sogn eller Hardanger. 
Det kunde synes en dristig Paastand, at Sceneriet i de gren- 
landske Fjorde har Lighed med Sceneriet ved de italienske 
Indsøer; men ikke destomindre vil man, om man bortser fra 
de Forandringer, som en yppig Vegation og Menneskehaand 
foretager i Landskabernes Udseende, gjenfinde alle de væsentlige 
Linjer og Karaktertræk hos begge Landes Fjorde; om derfor et 
af Landskaberne ved de italienske Søer, ved Lago di Lugano 
eller Lago d'Iseo til Exempel, kunde tænkes berøvet sin Ve- 
gation, og hvad Menneskene har bygget, og derpaa henlagt 
mellem de grønlandske Fjorde eller Søer, saa vilde dette Land- 
skab neppe i sin Konfiguration stikke af mod Fjordenes Om- 
givelser, om end de geologiske Formationer, der sammensætter 
det, vilde røbe sig som forskjellige fra de øvrige Land- 
skabers. 
I det følgende skal forsøges paavist, hvorledes visse karak- 
teriske Eiendommeligheder gjenfindes hos alle disse Fjorddannelser 
1 Schweitz, i Italien, i Baiern, i Skotland, i Norge og i Grøn- 
Havbankerne. Side 29, Øfversigt af K. Vetenskaps-Akademiens För- 
handlinger 1875. 
