424 Amund Helland. 
land. Udtrykket Fjordannelser benyttes her til at betegne 
Fjorde og Indsøer underet. Først er det mærkværdigt, at alle 
disse Indsøer og Fjorde i alle de nævnte Lande optræder i 
Mængde og i parallele Rækker, saaledes at analoge Kræfter 
synes at have virket langs hele Rækken. Vel kan det ikke 
allerede paa Forhaand med Sikkerbed paastaaes, at de Kræfter, 
der har dannet Lago Maggiore t. Ex. netop hat været af samme 
Art som dem, der dannede Lago di Como, ligesaalidt som noget 
saadant paa Forhaand kan udsiges om Randsfjorden og Spirillen; 
men naar man betragter denne Række af Søer, der begynder 
med Lago d'Orta og ender med Lago di Garda, da faar man 
af den umiddelbare Intuition det samme Indtryk som ved Be- 
tragtningen af den Række Søer, der i Norge begynder med 
Soneren og gaar til Mjøsen, nemlig at Kræfter af samme Art 
har været virksomme langs den hele Rekke. Endnu mere 
paatrængende nødvendig synes mig en saadan Antagelse ved 
Betragtningen af hele den lange norske Kyst (eller den grøn- 
landske Kyst) med dens talrige Fjorde; helt fra Nordkap til 
Lindesnæs bærer Landet med dets mangfoldige Indskjæringer et 
saa umiskjendeligt Præg af at have været udsat for Indvirk- 
ningen af de samme fjorddannende Kreefter, at en Theori, der 
vilde forsøge paa at opstille en forskjellig Forklaring for Dan- 
nelsen af hver enkelt Fjord eller for hver enkelt Gruppe af 
Fjorde, vistnok vilde have de største Vanskeligheder ved at 
oplyse Grunden til den symmetriske Bygning og den selskabe- 
lige Optræden af Fjordene som af Søerne. 
At Fjordene langs den norske Kyst, om Landet hævedes, 
ikke vilde danne en Række af Dale, men derimod en Række 
af Seer, har jeg i et tidligere Arbeide paavist;*) de faa Dybde- 
maalinger, som haves fra de grønlandske Fjorde, antyder det 
samme. ?) 
1) Om Dannelsen af Fjordene, Fjorddalene, Indsøerne og Havbankerne. 
2) Om de isfyldte Fjorde i Nordgrønland. Dette Tidskrifts førsle Bind. 
