Om Indsgerne i Italien og Fjordene i Norge. 495 
De dybeste Partier langs den norske som langs den gren- 
landske Kyst er nemlig, som bekjendt, ikke 1 Havet udenfor 
Kysten, men netop i selve Fjordene, og ofte da i disse midtre 
Partier. Hvorledes Forholdene i saa Henseende er i de skotske 
Fjorde har James Geikie oplyst:') «Hvis Læseren vil se paa 
Oversigtkartet over Skotland, saa vil han lægge Mærke til, at 
medens Ferskvands-Indsøer er 1 stort Antal tilstede paa den 
østre Skraaning af det store Vandskjel fra Enden af Loch Shin 
til Høiene ovenfor Loch Linnhe, saa er der forholdsvis faa paa 
den anden Side, men vi har store Havfjorde istedet. Nu inde- 
holder enhver af disse undersøiske Dale i det mindste et 
Klippebassin, saa at vi, hvis Landet blot blev hævet tilstrække- 
ligt, skulde i hin Egn finde et neiagtigt Modstykke til de Fæ- 
nomener, som frembyder sig paa Østsiden af Vandskjellet nemlig 
dybe Fjelddale med Klippebassiner i Form af Søer. 
Hvis Skotland hævedes 100 Favne op af Havet, saa vilde alle 
Øerne blive forbundne med Hovedlandet, og talrige Søer vilde 
fremkomme istedetfor Fjordene, af hvilke en, den imellem 
Rausay og Ross-shire vilde være 528 Fod dyb.» Det kan saa- 
ledes for Norges og Skotlands Vedkommende direkte paavises, 
at Fjordene, om Landet hævedes, vilde danne en Række af 
store Indsøer, i begge Lande af samme Konfiguration, men 1 
Norge meget betydeligt dybere. Vi kan derfor med rette sam- 
menstille Indsøer og Fjorde, hvor der er Spørgsmaal om Dan- 
nelsen af Klippebassiner. Thi den Omstændighed, at den ene 
Del af Fjordenes Klippebassiner ligger under Havet, kan 
betragtes som uvæsentlig. | 
Indsøerne i Baiern og 1 Italien laa som ovenfor paavist 
bag en Række af Moræner; Indsøerne ophørte næsten samti- 
digt med, at de Bjerge, der omgav dem, tabte sig; dog gaves 
1) The Great Ice Age. Second Edition. Pag. 280. 
