426 Amund Helland. 
derfra Undtagelser, idet Gardasøen fortsatte sin Vei undenfor 
Bjergene. 
Langs den norske Kyst ligger der som omtalt i tidligere 
Arbeider Fiskebanker, der repræsenterer Morænerne. At disse 
Banker virkelig er erratiske Masser i Form af underseiske 
Morænelandskaber, fremgik af forskjellige Ilagttagelser. Først 
deraf, at det ved Skrabninger er paavist, at de ved Fjordenes 
Mundinger optrædende Grunde indeholder de forskjelligste 
Bergarter, saaledes som Tilfældet er i Morænerne. Videre deraf, 
at den Moræne, der vestenfor Laurvig gaar ud 1 Havet og 
tidligere laa foran en Række Indsøer 1 Jarlsberg og Laurvigs 
Amt, under Havet fortsætter som en Banke foran Klippebas- 
sinerne, der, naar Morænen ligger lavt, optræder som Fjorde. 
Efter dette vil der, om Norge blev hævet saa høit, at Fjordene 
blev til Indsøer, foran disse ligge en Række Moræner eller 
Morænelandskaber, 1 fuld Analogi med Forholdene paa Sydsiden 
af Alperne. De fleste af de norske Fjorddyb ophører at existere 
som udprægede Dyb ved Fjormundingen, ligesom de italienske 
Indsøer ophører, der hvor Fjeldene paa deres Sider taber sig 
ud imod Slotten. Dog gives der herfra interessante Undtagelser. 
Storfjorden paa Søndmør fortsætter flere Mil udenfor Fjord- 
mundingen som et udpræget Dyb under Navn af Bredsunds- 
dybet. Denne Fjord kan altsaa sammenlignes med Gardaseen; 
paa begge Steder har Ismasserne, der skulde føres ud, været 
saa mægtige, at de har kunnet fortsætte sin Gang ogsaa uden- 
for Bjergene, der omgav den Dal, som oprindelig angav 
dem Veien. 
I Skotland finder vi, saaledes som ovenfor vist, paa Øst- 
siden af Vandskjellet en Række af Indsøer, paa Vestsiden en 
Række af Fjorde, hvilke om Landet blev hævet, vilde repre- 
sentere en Række af dybe Indsøer. I Norge og Sverrige 
gjenfinder vi de samme Forhold endnu mere storartede saavel 
i Landenes nordre som i deres søndre Del. I det nordlige 
Norge skjærer saaledes Fjorde som Tysfjorden, Nordfolden, 
