440 Amund Helland. 
har været udsat for Flytning ved rindende Vand. Der er da Val- 
get imellem Flytning ved Isbjerge eller Drivis, eller Flytning 
ved fast Is. I sidste Tilfælde maa det antages, at faste Ismas- 
ser fra den skandinaviske Halvø strakte sig over de Landska- 
ber, som nu er bedækket med de erratiske Blokke. I første 
Tilfælde maa alle de Landskaber, der nu er dækkede af Van- 
dreblokkene, under Istiden have ligget under Havet. Her 
møder imidlertid ved denne sidste Antagelse mange Van- 
skeligheder. Først er Transport af Stene ved Isbjerge, skjønt 
den oftere er iagttaget, ingenlunde noget almindeligt Fænomen i de 
arktiske Egne. Men selv om man ikke vil tillegge den Omstændig- 
hed, at Isbjergene ikke fortiden iagttages at føre paa Stene i 
store Masser, nogen Betydning, saa støder denne Theori om Van- 
dreblokkenes Flytning ved Isbjergene paa andre Vanskeligheder. 
Blokkene i det tyske Diluvium er for en meget stor Del stri- 
bede; som ovenfor omtalt viste henved Halvdelen af Blokkene 
ved Leipzig Friktionsstriber. Men det er de Blokke, som har 
ligget under Bræerne, som er stribede, ogher er da det besynder- 
lige Fænomen at forklare, hvorledes fortrinsvis de Blokke, som 
laa under Isbræerne, ved Kalvningen kunde komme til at trans- 
porteres; man maatte da antage, at alle disse Blokke var tryk- 
kede fast ind i Isen paa Bræens Underside, og at de sad fast 
i Isen ved Kalvnigen. Hvis derimod den faste Is har ført 
Stenene til deres nuværende Plads, saa bliver den hyppige Fore- 
komst af stribede Blokke forklarlig. Videre støder Theorien om 
Flytning af Vandreblokke ved Isbjerge ogsaa paa andre Vanske- 
ligheder; det tyske Diluvium er nemlig saavidt hidindtil iagtta- 
get uden marine Forsteninger, medens man som bekjent baadei 
Norge og Sverrige over den Del af disse Lande, derved Istidens 
Slutning laa under Havet, finder et rigeligt Antal af Forste- 
ninger; den sikre Paavisning af, at den nordtyske Slette under 
Istiden laa under Havet, mangler altsaa. 
Hvorledes Vandreblokke foruden ved Isbjerge ogsaa kan 
flyttes ved Drivis, vil kunne forstaaes, naar man erindrer 
